Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
6052 epizod
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Sistemska korupcija, možnost političnih vplivov in klientelizma pri kadrovanju, korupcijska tveganja pri privatizaciji in upravljanju državnega premoženja ter dvojnost meril. Tako bi lahko v nekaj poglavitnih točk strnili poudarke komisije za preprečevanje korupcije, zapisane v letnem poročilu in oceni stanja za lani. Njen predsednik Boris Štefanec ob tem ugotavlja, da ocena razmer na more biti pozitivna, s tem pa – pričakovano – povezuje tudi očitke politike na svoj račun.
Ignoranca do pojavov korupcije – tudi med vladajočimi – ostaja slovenska stalnica. Tako piše v uvodu kritične ocene stanja. In predsednik Boris Štefanec brez zadržkov pravi:
Ocena ne more biti pozitivna. Seveda ocena komisije bi se enostavno skrivala za dejstvi in resničnostjo, če bi hotela prikazovati stvari drugače.
Pozitivna ni tudi njegova ocena odnosa oblasti do nepravilnosti. Beremo o ovirah pri delovanju Supervizorja, pa o dodatkih za stalno pripravljenost, kjer smo bili – tako piše – namesto ustreznega ukrepanja, deležni absurdnih izgovorov vpletenih ministrov in vlade. V tem je mogoče prepoznati kritiko na račun finančnega ministra Mramorja in premiera Cerarja:
Ni dovolj, da imamo veliko dokumentov na to temo, če pa, ko se pojavijo konkretni problemi, oblast pravi: ja, sicer napaka morda ja, ampak ta je nepogrešljiv in brez njega ne moremo. Merila morajo biti enaka; merila neetičnega, da ne rečem še kakšnega drugega ravnanja, morajo biti enaka za ministra, župana najmanjše občine ali javnega uslužbenca.
In naprej: kadrovanje. Preverjanje pogojev za manj pomembne zaposlitve je skrbno, za pomembne funkcije ohlapno, pravi Štefanec:
Nekdo, ki je sodeloval pri imenovanju generalnega direktorja UKC izjavi: jaz sem verjel, da izpolnjuje vse pogoje in ima vse dokumente.
Zato imenovanje Andraža Kopača KPK že preiskuje. In še en kadrovski primer: imenovanje nadzornikov Slovenskega državnega holdinga. Štefanec pravi:
Imenovati na tako odgovorne in izpostavljene funkcije nekoga, ki nosi breme težav bančnega poslovanja iz preteklosti, najbrž ni v redu.
Kot še piše v poročilu protikorupcijske komisije, ostajajo korupcijska tveganja pri upravljanju z državnim premoženjem in privatizaciji – predvsem zaradi vloge oblasti pri njuni izvedbi. Štefanec opozarja na dvoličnost vlade, češ da ljudem očita račune v davčnih oazah:
Sama država pa v primeru – bom konkreten – prodaje Palome sklene pogodbo s firmo, ki je bila prav za ta namen ustanovljena na Cipru … izgovor je davčna optimizacija. To je samo lep izraz za davčno utajo.
Neposrednih političnih pritiskov ni, pravi Štefanec, a svojevrsten pritisk so po njegovem tudi nižja sredstva za delo in odzivi oblasti, nekdanjih premierov in poslancev. In še vprašanje: ali po vseh očitkih na svoj račun še ima podporo predsednika republike Boruta Pahorja, ki ga je imenoval?
Kritike s strani predsednika, da ne delamo dobro, ni bilo nikoli.
Nikoli pa ga ni vprašal, ali je z njegovim delom zadovoljen.
Povprečna plača se je nekoliko zvišala tako v javnem kot zasebnem sektorju. Aprila so bile najvišje plače v finančnih in zavarovalniških dejavnostih ter v energetiki, najnižje pa v gostinstvu. Stanovanjske nepremičnine se dražijo, še kažejo najnovejši podatki Statističnega urada. Drugi poudarki oddaje: - Armenija najnovejša v skupini držav, ki so priznale Palestino - Putin posvaril zahodne države in Južno Korejo pred dobavo orožja Ukrajini - Gostje v Bohinju povsem mobilni brez svojega avtomobila, zagotavljajo v Turizmu Bohinj
Slovenski ljubitelji nogometa odštevajo zadnje ure do začetka tekme evropskega prvenstva med Slovenijo in Srbijo, ki si jo bo v sloviti areni v glavnem mestu Bavarske ogledalo okoli 15 tisoč slovenskih navijačev. Kot pravijo, so v Nemčijo prišli pospremit prvo zmago naših nogometašev na prvenstvih stare celine. V oddaji tudi: - Slovenski državni holding in T2 sklenila dogovor o poravnavi dolga. - Evropska unija želi z novimi sankcijami omejiti ruske prihodke od energentov. - Zavod za varstvo narave pojasnil razloge za prepoved Magnificovega koncerta v parku Tivoli.
Poveljstvo izraelske vojske je potrdilo načrt za napad na Libanon. Vojska se je ob tem zavezala, da bo še naprej krepila pripravljenost svojih sil na severu, ki jih iz Libanona obstreljujejo pripadniki šiitskega gibanja Hezbolah. V oddaji tudi o tem: - Bruselj napovedal postopke presežnega primanjkljaja proti sedmim članicam Unije. - V Italiji protesti proti ustavni reformi, po kateri bi premierja volili neposredno. - Sluzenje morja povzroča nevšečnosti kopalcem in ribičem. - Državo bo zajel prvi vročinski val.
Državni zbor obravnava predlog intervencijskega zakona za izboljšanje kadrovskih in delovnih razmer pri izvajalcih dolgotrajne oskrbe. Kot je ob predstavitvi predloga povedal minister za solidarno prihodnost Simon Maljevac, se Slovenija spoprijema s staranjem prebivalstva in rastjo potreb po dolgotrajni oskrbi. Izziv je tudi upad interesa za delo v skrbstvenih poklicih. Za spodbujanje zaposlitev na tem področju je predvidenih skoraj 10 milijonov evrov. V oddaji tudi o tem: - V dveh brodolomih ladij z migranti na jugu Italije umrlo več 10 ljudi. - Sindikati pozivajo delodajalce k zaščiti delavcev pred vročino. - Pod klifi ob slovenski obali se ni varno ne sončiti ne sprehajati.
Premier Robert Golob je v odzivu na poslansko vprašanje o ureditvi plač v javnem sektorju dejal, da teh težav ne morejo rešiti čez noč, saj področje doslej ni bilo urejeno celovito. Prepričan je, da so zdajšnje stavke v javnem sektorju posledica parcialnih rešitev prejšnjih vlad. V oddaji tudi o tem: - Izraelski premier Benjamin Netanjahu razpustil vojni kabinet. - Grška obalna straža naj bi bila odgovorna za smrti več deset migrantov. - Poziv za razdelitev 10 tisoč računalnikov podaljšan do konca meseca.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Vojna v Ukrajini je danes v ospredju tako na srečanju članic zveze NATO, kjer je slišati pozive baltskih držav k povečanju obrambnih izdatkov, kot tudi na sestanku voditeljev skupine G7. Ti Kitajsko in druge države, ki podpirajo ruski vojni aparat, svarijo, da njihova dejanja ne bodo brez posledic. Druge teme: - Hezbolah in izraelska vojska nadaljujeta merjenje moči na meji - Po mnenju koalicije predlog SDS za pomoč ribičem spodkopava arbitražno razsodbo - Festival idrijske čipke predstavlja številne poti čipke: od poročnih oblek do vesolja
Voditelji članic skupine G7 odločajo, ali Ukrajini pomagati tudi z zamrznjenim ruskim premoženjem. Države so po navedbah več udeležencev vrha tik pred dogovorom o 50-milijardnem posojilu za Ukrajino. Finančna pomoč tej državi je tudi tema srečanja obrambnih ministrov Nata. Kot je dejal generalni sekretar zavezništva Jens Stoltenberg, pričakuje tudi, da bodo ministri potrdili načrt za varnostno pomoč in pomoč v obliki urjenja ukrajinskih vojakov. Drugi poudarki oddaje: - Rafa na jugu Gaze ponoči tarča enega najsilovitejših izraelskih napadov. - Sodišče Evropske unije Madžarski naložilo visoko denarno kazen. - Marže na goriva naj bi bile višje za dva centa, spremembe cen še naprej na 14 dni.
Minister za javno upravo Franc Props je razrešil načelnico Upravne enote Ljubljana Andrejo Erjavec. Za vršilca dolžnosti načelnika bo že danes imenoval Marka Grujičića. Gre za tretjo menjavo vodstva ljubljanske upravne enote v treh letih. Na Upravni enoti Ljubljana, kjer tako kot na nekaterih drugih stavkajo, so prejšnji teden odpovedali termine vsem naročenim strankam. Prestale novice: Obračunavanje omrežnine po novem spet preloženo. Madžarska obljubila, da ne bo ovirala Natove pomoči Ukrajini. Bruselj z dodatnimi carinami nad kitajska električna vozila. Začela se je jubilejna, 30-ta kolesarska dirka po Sloveniji.
Potrditev resolucije z ameriškim mirovnim načrtom za Gazo v Varnostnem svetu Združenih narodov po besedah ameriškega zunanjega ministra Antonyja Blinkna pomeni podporo vse mednarodne skupnosti. Po njegovem je zdaj žogica na skrajnem palestinskem gibanju Ob tem je dejal, da vzbuja upanje vsaj njegova načelna podpora. Mirovnega načrta sicer niti izraelske oblasti za zdaj niso sprejele uradno. V oddaji tudi: - Zelenski v Berlinu pozval k pomoči ukrajinski zračni obrambi - Banka Slovenija optimistična glede gospodarskih gibanj - Kmetom zaradi obilnega deževja skrbi povzročata plesen in gniloba
Slovenija bo imela prihodnjih 5 let v Evropskem parlamentu 9 poslancev, in sicer štiri iz SDS-a, dva iz Svobode ter po enega iz NSi, SD in Vesne, ki si je mandat priborila prvič. Razmerja moči se sicer v Evropskem parlamentu niso kaj dosti spremenila. Kot kaže, Evropska ljudska stranka ostaja najmočnejša politična skupina, pričakovano ji sledijo socialisti in liberalci. Druge teme: - Predsednik Macron po porazu na evropskih volitvah razpustil parlament. - Izraelski minister Beni Ganc izstopil iz izraelske vojne vlade. - Anita Horvat v teku na 800 metrov pritekla v polfinale evropskega prvenstva v atletiki v Rimu.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Kandidati za sedeže v Evropskem parlamentu imajo le še 11 ur časa nagovarjati volilke in volilce, naj v nedeljo prav njim oddajo svoj glas. Opolnoči se bo namreč začel volilni molk. Predčasnega glasovanja, ki se je končalo včeraj, se je udeležilo 3,7 odstotka volilnih upravičencev. Pred petimi leti je bila volilna udeležba 1,9-odstotna. Druge teme: - Uspešni pozivi ukrajinskega predsednika Zelenskega Zahodu, naj okrepi vojaško pomoč. - Gospodarstvo predlaga vladi, naj zakonsko uredi pogoje za izredne razmere. - Slovenski odbojkarji prvič v zgodovini premagali Brazilijo.
Vlada se mudi na obisku v Posavju. Med drugim so položili temeljni kamen za odlagališče nizko- in srednjeradioaktivnih odpadkov v Vrbini pri Krškem. Ministrska ekipa v prostorih krške jedrske elektrarne ravnokar začenja redno sejo, na kateri naj bi potrdili tudi izhodišča za financiranje gradnje najemnih stanovanj v višini do 100 milijonov evrov letno. Druge teme: - Pred nedeljskimi volitvami danes zadnji dan predčasnega glasovanja. Nizozemci kot prvi v Uniji na voliščih. - Izraelske bombe nad šolo Združenih narodov v Gazi, najmanj 40 mrtvih. - Invazivna modra rakovica vse večja težava tudi v našem morju.
Državni zbor je sinoči ob obstrukciji opozicije podprl sklep vlade o priznanju Palestine kot neodvisne in suverene države. Izredna seja je potekala v znamenju zapletov in medsebojnih obtoževanj o zlorabi postopkov. Opozicija je predsednici državnega zbora očitala kršitev poslovnika. Ali bodo uporabili pravne poti za izpodbijanje priznanja, še ni jasno. Druge teme: - V preteklih 24-tih urah v osrednji Gazi ubitih najmanj 75 ljudi. - Prejšnji mesec pri nas rekordno nizka brezposelnost. - Nova zmaga slovenskih odbojkarjev v ligi narodov.
Začelo se je predčasno glasovanje pred evropskimi volitvami in posvetovalnimi referendumi. Volilni upravičenci bodo lahko svoj glas predčasno oddali še jutri in v četrtek, za to je po državi odprtih 97 volišč. Glasovati je mogoče med sedmo in 19-o uro. Nekaj drugih poudarkov: - Ekonomsko-socialni svet naj bi se po skoraj enem letu vnovič sešel konec meseca. - Na Upravni enoti Ljubljana začeli belo stavko. - Včerajšnji nalivi so največ težav povzročili na območju občin Radenci in Gornja Radgona.
Parlamentarni odbor za zunanjo politiko bo obravnaval predlog vlade o priznanju neodvisnosti in suverenosti Palestine. Ob tem so v stranki SDS, ki je do predloga kritična, napovedali vložitev predloga za razpis posvetovalnega referenduma o tej temi. Uspeha predloga SDS ni pričakovati, bi pa za 30 dni odložili odločanje o vladnem predlogu priznanja, ki je sicer predvideno na jutrišnji izredni seji državnega zbora. Druge teme: - Egipt zavrnil izraelsko navzočnost na mejnem prehodu Rafa z Gazo. - Slovenija po produktivnosti še pod evropskim povprečjem, poudarili na globalnem forumu. - SDH mariborski občini ponudil predlog za skupno reševanje Mariborske livarne.
Informativna oddaja o vseh pomembnejših domačih in tujih novicah, o katerih so domače in tuje agencije poročale do 13-ih.
Neveljaven email naslov