Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, v Evropi poleg poljskega še planinski in divji kunec. Za zajca in kunca lahko rečemo, da sta to dve popolnoma različni živali. Pa čeprav sta si na prvi pogled zelo podobna, saj oba spadata v isti red in družino in imata nekaj podobnosti. Zajce so še do nedavnega prištevali med glodalce, a z njimi nimajo skupnih prednikov in spadajo v samostojen red zajcev. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja, odlično vidi, teče skokoma. Zanj so značilni paritveni obredi, samec se pari z več samicami. Zdaj pa prisluhnimo kaj so o tem poskočnem poligamistu Liani Buršič povedali učenci 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin.
Na svetu je 54 različnih vrst zajcev, Slovenijo pa naseljujeta dve vrsti. V Evropi so poleg poljskega še planinski zajec in divji kunec. Kunce mnogi prištevajo med glodalce in pred časom so tudi spadali v red glodalcev (Rodentia).
Vendar pa so temeljite raziskave pokazale, da imajo kunci v zgornji čeljusti štiri sekalce in ne samo dveh kot glodalci. Ta dodatni par sekalcev se nahaja tik za prednjimi sekalci, z njimi pa kunec grabi in seklja hrano. Prav zaradi dodatnega para zob kunce, poleg njih pa tudi zajce, prištevamo v red Lagomorpha, ki je popolnoma samostojen in ločen od glodalcev.
Sekalci pri zajcih rastejo vse življenje ker se sekalci pri glodanju nenehno obrabljajo. Če se ne bi obrabljali bi predolgi seklaci zajca lahko ovirali pri hranjenju. Ko jedo, zajci s čeljustmi gibljejo vodoravno in hrane nikoli ne držijo s prvimi nogami. S krčenjem gozdov in širjenjem kultiviranih površin se je zajcu v Evropi močno razširil življenjski prostor. Tako danes naseljuje praktično celo Evropo. Življenjska strategija zajca je izmikanje naravnim sovražnikom, temu sta prilagojena tako telesna zgradba kot vedenje. Je izredno pozorna žival, stalno vohlja in prisluškuje, tudi vidi izvrstno.
Prvotno je živel v stepah, danes v kulturnih stepah z revnimi gozdovi, tudi v močvirjih v gorah do 3000 m nadmorske višine. Aktiven je ponoči in v mraku. Teče skokoma, pri begu dela okljuke. Živi posamično. Ležišče ima v talni vdolbini in ni podloženo. Ob paritvi potekajo živahni boji za samca, posamezno tudi za samico, značilni so paritveni obredi, zasledovanje in pretepi.
Poljski zajec dobro voha. Z dolgimi uhlji, ki jih lahko obrača, prestreza glasove. Oči ima ob straneh in vidi na vse strani brez obračanja glave. Ob počitku je vedno obrnjen proti vetru, tako da pravočasno zavoha bližajočo se nevarnost.
Zajec je poligamist. Samec se pari z več samicami. Samica privabi samce z vonjem, ki ga izločajo spolne žleze. Parjenje je od konca zime do sredine poletja, koti večkrat letno. Zajklja skoplje plitko kotanjo na polju ali v gozdu in vanjo skoti mladiče, ki so že pokriti z dlako, vidijo in lahko prosto tekajo. Doji jih samo 17 dni, ker so že drugi dan sposobni objedati zelenje. Samica je breja 42 dni, koti 3 do 4 krat letno, po 2 do 5 polno odlakanih mladičev, niso slepi, tečejo že po nekaj urah, sesajo 3 tedne, po štirih tednih so samostojni. Zanimivo je, da je lahko zajklja znova oplojena že med brejostjo, saj ima rogato maternico, v kateri se lahko neodvisno razvijata dve legli.
Zajec spi velikokrat na dan, vendar le po nekaj sekund do največ nekaj minut. Tako spi zato, da je čim manj časa izpostavljen nevarnosti.
In kaj vse o zajcu vedo povedati učenci iz 2. a in b razreda OŠ Domžale ter biologinja Petra Hrovatin iz ljubljanskega ZOO-ja? Prisluhnite v tokratni oddaji.
Današnji dan poleg svetovnega dneva otrok zaznamuje tudi dan slovenskih splošnih knjižnic. Zagotovo je otrokova pravica tudi to, da bere kakovostno pisano besedo, ki jim jo mnogokrat ob obisku splošne knjižnice pomagajo izbrati knjižničarji. Zato so otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna, Alešu Ogrinu povedali, kakšno je delo knjižničark in knjižničarjev.
Ob torkovih jutrih z najmlajšimi raziskujemo svet poklicev. Najpomembnejše naloge poklica, o katerem bomo skozi otroško razmišljanje več slišali v naslednjih minutah, so pomoč, svetovanje, legitimiranje, opozorilo, prijetje in pridržanje, zavarovanje, informiranje o posameznem dogodku, preprečitev posameznega dejanja in drugo. Govorimo seveda o poklicu policista, ki v glavni vlogi zagotavlja varnost ljudi in premoženja. O tem, kako si ta poklic predstavljajo in ali bi nekoč radi tudi sami oblekli policijsko uniformo, so Tadeji Bizilj več povedali tretješolci iz Osnovne šole Orehek Kranj.
Odrasli imamo z bankami veliko opravkov, otroci skoraj nič. Ali torej vedo, kaj je bančno posojilo, o čemer v zadnjem mesecu v medijih veliko govorimo? Špela Šebenik je preverila pri tretješolcih z OŠ Škofja Loka – Mesto.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Z najmlajšimi, ki obiskujejo I. osnovno šolo Celje, smo tokrat malo obudili spomine na poletje, saj smo govorili o tem, kakšna država je Hrvaška. Ker otroci večinoma tja odhajajo na morje, državo poznajo in ob razmisleku so imeli kar nekaj zanimivih domislic.
Čeprav človek še delovanja svojega planeta ne pozna ravno dobro, so se njegove misli že od nekdaj dvigale tudi proti vesolju. Neskončnost je privlačna in zato so znanstveniki z razvojem tehnologije lahko v vesolje začeli pošiljati tudi različne raziskovalne instrumente. Tako je bilo na današnji dan leta 1971 v orbito Marsa utirjeno plovilo Mariner 9, Nasina medplanetarna vesoljska sonda. S tem je postalo prvo plovilo, ki je postalo umetni satelit drugega planeta. Na Zemljo je po tem, ko je doseglo osvoj cilj, pošiljalo neprecenljive slike, odkrilo pa je tudi sistem kanjonov, ki so jih poimenovali po njem. Z otroki, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna, je Aleš Ogrin ob obletnici dogodka govoril o tem, kako znanstveniki raziskujejo vesolje.
V naših torkovih jutranjih modrovanjih skupaj z najmlajšimi spoznavamo različne poklice skozi njihove oči. Tokrat potujemo v ordinacijo, in sicer v zobozdravstveno. Zobozdravnik je sicer oseba, s katero se ne želimo prav pogosto srečevati, če se le da, a če imamo težave z zobmi, je bolje strah pred zobozdravniškim stolom čimprej premagati, saj jih bomo le tako lahko odpravili in se znebili bolečin. S Tadejo Bizilj so o poklicu zobozdravnika razmišljali tretješolci iz Osnovne šole Louisa Adamiča Grosuplje.
Izraz, da je nekdo copata, izhaja iz sveta odraslih, večkrat ga uporabimo takrat, ko govorimo o odnosu med ženo in možem. Pa ta izraz poznajo tudi otroci?
Med vikendom ali prazniki otroci starše najraje zbudijo z muziciranjem, pripravo sanjskega zajtrka ali nagajanjem. O izvirnih idejah se je s tretje- in četrtošolci tokrat pogovarjala Lara Gril.
Čas je za potep. Ne gremo sicer daleč, za slabi dve minuti se bomo namreč preselili v Italijo. Lara Gril je otroke z OŠ dr. Jožeta Pučnika Črešnjevec vprašala, kaj vse vedo o tej državi.
V dneh, ko so Združene države formalno obvestile Združene narode o uresničitvi odstopa od pariškega podnebnega sporazuma, je prav, da se spomnimo tudi na akcije, ki jih za ohranitev našega planeta izvajajo okoljevarstvene organizacije. Prav na današnji dan leta 1971 je tako Greenpeace izvedel svojo prvo. Na Aleutske otoke so takrat na protestno plovbo poslali istoimensko ladjo, saj je vlada ZDA tam izvajala podzemeljska jedrska testiranja. O varovanju okolja pa so pred to obletnico kritično razmišljali tudi otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Antona Globočnika Postojna. Z Alešem Ogrinom so govorili o tem, kako lahko poskrbimo, da narava ne bo tako zelo onesnažena in koliko smeti opažajo v okolici, kjer živijo.
Ni veliko poklicev, pri katerih bi morali med službo znati jokati, se glasno smejati, plesati, peti in kdaj celo spremeniti svoj glas ali zunanjo podobo. A dobri igralci zmorejo vse to in še več. Nastopajo v gledališčih in filmih, na televiziji, video posnetkih in na radiu, s svojim glasom in gibi telesa gledalcem in poslušalcem izražajo ideje dramatika, scenarista in režiserka, pri delu uporabljajo svoja čustva in izkušnje. Igralec porabi veliko časa za učenje besedil in vaje, a ni dovolj, da si le zapomni besedilo – dober igralec mora znati prepričljivo predstaviti osebo, ki jo igra. Ali bi tudi sami radi kdaj stali na odru in pred kamerami in kako zahteven se jim zdi poklic igralca, je Tadeja Bizilj vprašala tretješolce iz Grosuplja.
V Sloveniji smo imeli od leta 1992 do 2019 več kot 30 preiskovalnih komisij Državnega zbora, katerih naloga je voditi parlamentarno preiskavo, zbirati in urejati gradivo za preiskavo in preskrbeti potrebno dokazno gradivo, v državnem zboru pa je bilo sprejetih le 12 njihovih končnih poročil. Kaj je preiskovalna komisija in kaj delajo njeni člani, smo vprašali tudi tretješolce iz Kamnika.
Kdo je dober voznik in kdo ni? Ali je mami boljša voznica kot oči? Kaj smemo in česa ne smemo početi med vožnjo? O tem, kako biti dober voznik, so se razgovorili tretješolci iz Waldorfske šole v Ljubljani.
Že več kot tri leta v medijih ne mine teden, da ne bi omenjali brexita. Izstop Velike Britanije iz Evropske unije je na referdumu 23. junija 2019 izglasovalo slabih 52 % njihovih volivcev, datum izhoda pa se nenehano spreminja. Kar dolgo časa je bil rok za izhod postaljen na 31. oktober. A če odrasli vemo, kaj pomeni skovanka brexit, nas je zanimalo, če jo poznajo otroci? Naši sogovorniki so bili učenci 3. razredov OŠ Frana Albrehta Kamnik.
Bliža se nam noč čarovnic in marsikatero hišo bodo v teh dneh krasile bolj ali manj domiselno izrezljane buče. Ta običaj, ki se je k nam priselil iz Zahodnega sveta, izhaja iz irske legende o kovaču Jacku, ki še danes v temi tava naokoli z izdolbeno repo, v kateri ima žerjavico. In če še niste izrezljali svoje buče, so Aleš Ogrin in otroci z OŠ Antona Globočnika Postojna za vas pripravili nekaj nasvetov, kako se lotite tega opravila. Povedali pa so tudi, kakšno bučo bi pripravili sami.
Lepa izrezljana omara, čudovit naslanjač ali miza z edinstvenim mehanizmom za vrtenje – če si mizar, ti tega ni težko narediti. Mizarji nenavadne kose pohištva izdelujejo ročno, po svojih načrtih ali po načrtih drugih. Sprejemajo torej naročila za lesne izdelke, po potrebi narišejo načrt ali skico ter pripravijo seznam materiala in pripravijo les in pomožne materiale za obdelavo oziroma vgradnjo hlodovine, plohov, desk, letev ali plošč. Tadeja Bizilj se je o poklicu mizarja pogovarjala s tretješolci iz Osnovne šole Louisa Adamiča Grosuplje.
Eden izmed čarov radijskega dela je tudi ta, da nikoli zares ne vemo, kakšne odgovore bomo dobili na zastavljeno vprašanje. Tako smo na enem izmed snemanj najmlajše vprašali, kaj mislijo, da je radioaktivnost. Izvedeli smo, da je to pravzaprav naše radijsko delo. Ob tem pa so mladi ugotovili, da so radioaktivni tudi sami, saj so bili pred radijskim mikrofonom. Kako se torej povezujeta radio in radioaktivnost, so Alešu Ogrinu povedali otroci, ki obiskujejo Osnovno šolo Horjul.
Jesenske počitnice so pred vrati. O tem, kako jih preživeti, smo povprašali učence Waldorfske šole Ljubljana. Njihovi predlogi vam bodo dali marsikatero idejo o tem, kam odpotovati in kako jih preživeti, če ostanete doma.
Neveljaven email naslov