Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg. V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem. Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem dremavem sladkosnedu povedali učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar. Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg.
V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem.
Medved visoko telesno temperaturo vzdržuje samo z živahno presnovo, pozimi pa ne pije in se ne hrani. Ker se tudi ne iztreblja, se mu v telesu kopičijo strupeni produkti presnove, zlasti sečnina. Dušika, ki je vezan s sečnino, ne izloča s sečem, temveč ga vgrajuje v beljakovine, ki se odlagajo v sokrvici. “Zimsko spanje” medveda je torej posebna oblika stradanja z zmožnostjo nevtraliziranja strupenih produktov presnove.
Medved je vsejed: hrani se z glivami, gozdnimi plodovi, podzemnimi deli rastlin in njihovimi zelenimi deli, nevretenčarji, glodavci in mrhovino. Odrasle parkljarje lahko ujame edinole v visokem snegu. Priložnostno pleni tudi domače živali.
Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj o tem dremavem sladkosnedu vedo učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
2398 epizod
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg. V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem. Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj so Liani Buršič o tem dremavem sladkosnedu povedali učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Medved je največji predstavnik zveri. Njegovo telo je močno in čokato. Pri hoji stopa po celotnem podplatu, zato pravimo, da je podplatar. Samci so večji in močnejši od samic. Najtežji uplenjeni samci so tehtali več kot 300 kg.
V prvi vrsti je nočna žival, čeprav ga neredko vidimo tudi podnevi. Giblje se v hodu ali drncu. Čeprav je navidez neokreten in počasen, lahko zelo hitro teče. Je dober plavalec, mlajše in lažje živali pa tudi dobro plezajo. Njegov vid je šibak, dobro pa sta razvita sluh in voh. Počiva v podzemnih votlinah, kakršnih je na našem Dinarskem krasu dovolj. Glede brloga medved ni preveč izbirčen. Včasih mu zadostuje že zavetje pod podrtim drevesom ali gost sestoj mladega drevja. Zimo prespi, vendar to ni pravo zimsko spanje (hibernacija); je rahlo. Medved tudi pozimi pogosto zapusti brlog. Medvedka med “zimskim spanjem” celo koti. Telesna temperatura se zmanjša le za 2 °C, kar je še vedno v mejah telesne temperature budnega medveda. Opazneje se upočasni srčni utrip. Miruje več mesecev, zunanja temperatura pa je lahko ves čas pod lediščem.
Medved visoko telesno temperaturo vzdržuje samo z živahno presnovo, pozimi pa ne pije in se ne hrani. Ker se tudi ne iztreblja, se mu v telesu kopičijo strupeni produkti presnove, zlasti sečnina. Dušika, ki je vezan s sečnino, ne izloča s sečem, temveč ga vgrajuje v beljakovine, ki se odlagajo v sokrvici. “Zimsko spanje” medveda je torej posebna oblika stradanja z zmožnostjo nevtraliziranja strupenih produktov presnove.
Medved je vsejed: hrani se z glivami, gozdnimi plodovi, podzemnimi deli rastlin in njihovimi zelenimi deli, nevretenčarji, glodavci in mrhovino. Odrasle parkljarje lahko ujame edinole v visokem snegu. Priložnostno pleni tudi domače živali.
Pravijo, da ima medved tako rad borovnice, da je zaradi njih voljan prehoditi tudi 20 km na dan.
Prisluhnite kaj o tem dremavem sladkosnedu vedo učenci 3. a, b, c in č razreda Osnovne šole Mengeš ter biologinja, vodnica v ljubljanskem živalskem vrtu Petra Hrovatin.
Ste že bili kdaj v muzeju? Kaj ste tam videli? Je bilo zanimivo? Tadeja Bizilj se je tokrat z učenci 4.a razreda ljubljanske Osnovne šole Trnovo odpravila na sprehod po muzeju.
Mogoče si je tudi kdo od vas ob koncu leta zadal kakšno nalogo ali obljubo za leto 2018. Pri tem je seveda pomembno, da držite svojo besedo, nas bodo spomnili učenci iz mariborske Osnovne šole Maksa Durjave.
Konec leta je praznikov in razlogov za praznovanja veliko, a tudi čez leto je marsikateri dan prav poseben. Drugošolci iz ljubljanske Osnovne šole Oskarja Kovačiča imajo praznovanja radi - kaj vse praznujejo in kako, so povedali Tadeji Bizilj.
Z božičem povezujemo veliko stvari – družino, ljubezen, darila, božično pojedino, proste dni, sneg, pa tudi dobroto. Kakšne barve je slednja – torej dobrota? Učenci iz mariborske Osnovne šole Maksa Durjave jo bodo v jezikovno obarvani rubriki Dobro jutro, otroci povezali z zlato barvo. Saj veste, ko kdaj za koga pravimo, da ima zlato dušo, ali pa nekomu hvaležno rečemo: "Joj, kako si zlat!"
Mesec december je poln prazničnega razpoloženja in praznični duh je pred začetkom prihajajočih počitnic zajel tudi osnovnošolce po vsej Sloveniji. Praznično obarvane bodo zato tudi naše jutrišnje mladinske oddaje na Prvem – pekli bomo piškote z najmlajšimi, razmišljali o dobrodelnosti, okraševali domove in izdelovali čisto svoja unikatna darilca iz plodov narave. Vse to jutri med osmo in pol enajsto, zdajle pa prisluhnimo, kaj so Tadeji Bizilj o decembrskem okraševanju povedali drugošolci iz ljubljanske Osnovne šole Oskarja Kovačiča.
Če za iztočnico uporabim naslov filma - King Kong - boste takoj vedeli o kateri živali bo danes govora v Živalskem kraljestvu oddaje Dobro jutro, otroci. Gorske gorile so ene najbolj ogroženih bitij na našem planetu. Komaj dobrih 700 jih lahko še naštejemo. Živijo samo v treh afriških državah – Ugandi, Ruandi in Kongu. Ker so tako ogrožene je dostop do njih omejen in možen le s posebnim dovoljenjem Združenja za divje živali Ugande. In kaj so Liani Buršič o tej mogočni gorjanki povedali učenci 3.B razreda OŠ Maksa Pečarja iz Črnuč – Lovro, Mohor, Mark, Anjali in Tinkara ter biologinja in vodnica v ljubljanskem ZOO-ju Petra Hrovatin? Prisluhnite posnetku.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
S čim se ukvarjate v svojem prostem času? In koliko dolgo vztrajate pri tem? Ste mogoče med tistimi, ki se zaradi hitrega načina življenja in velike izbire hitro česa lotite, nato pa kmalu opustite svoje zanimanje, obesite to dejavnost na klin? O tem, kaj mladi najraje obesijo na klin, pa v oddaji Dobro jutro, otroci.
Še en teden loči osnovnošolce do božično-novoletnih praznikov in počitnic. Večina že razmišlja o njih in upa, da jim bo zima do takrat natrosila še kakšno snežinko, saj bodo počitnice tako gotovo dosti bolj pestre in zabavne. Tadeji Bizilj so petošolci iz mariborske Osnovne šole Maksa Durjave povedali, da imajo ta letni čas kar radi, obenem pa so polni zamisli, kako bi lahko zimo še izboljšali … Prisluhnimo jim …
V Sloveniji imamo nekaj avtohtonih pasem domačih ovac, največje črede te drobnice pa imajo na Kitajskem, v Avstraliji in Indiji. Ljudje ovce gojijo zaradi mleka in mesa, cenjene pa so tudi zaradi svoje volne. Marsikdo v mrzlih zimskih dneh prisega prav na volnene izdelke. Da ti niso le naravne barve, jih velikokrat obarvamo z barvami, za kar je najprimernejša bela volna. Zaradi tega je človek v procesu udomačevanja te živali izbiral živali glede na barvo volne. Čeprav danes prevladujejo bele ovce, pa narava vsake toliko časa postreže tudi s temnejšo oz. črno ovco. O ovcah smo se pogovarjali z učenci OŠ Dob in biologinjo Ireno Furlan iz ljubljanskega živalskega vrta.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Če imaš prijatelja ob sebi, ni nobena pot predolga, pravi japonski pregovor. In čeprav to vemo, se včasih med ljudmi zgodijo tudi nesoglasja, prepiri. Tudi v šoli si kdaj učenci skočijo v lase… O tem učenci z OŠ Mengeš.
Glasba nas lahko sprosti in pomiri, lahko nam da energijo, pričara nasmeh na obraz, marsikoga ob njej zasrbijo pete in se z veseljem preizkusi tudi v vlogi plesalca. V naši jutrišji mladinski oddaji Hudo! bo imela glasba glavno besedo – gosta bosta mlada pevca, brata Rok in Anej Piletič, člana pop dua BQL. Mladi novinarji iz vse Slovenije jima bodo v studiu zastavili najrazličnejša vprašanja, v živo bosta tudi zapela in pripravila nagradno igro za vse mlade poslušalce. Vse to torej jutri pet čez deveto na prvem – tokrat ne le v avdio, temveč tudi v video prenosu na MMC, 4D in Facebook live, zdajle pa prisluhnimo, kako o glasbi razmišljajo petošolci Jure, Stanislav, Link, Vid, Iva in Anže z Osnovne šole Maksa Durjave Maribor. Z njimi se je pogovarjala Tadeja Bizilj.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Kdaj že zjutraj vemo, kakšen dan bo: smo dobre volje in v veselem pričakovanju dnevnega dogajanja ali pa že navsezgodaj slabe in sitne volje. Mogoče je razlog težek dan, ki je pred nami, mogoče slabo počutje, nekateri bi stavili na luno, naši sogovorniki z OŠ Vojke Šmuc iz Izole pa bi rekli, da ste pač vstali z levo nogo.
Tako nadležne in tako kradljive, da o teh sicer zelo zanimivih žuželkah, otroci niso imeli povedati nič kaj dobrega. Zanimivega pa. Prisluhnimo kaj je o muhah Liana Buršič spraševala učence 3. C razreda črnuške OŠ Maksa Pečarja ter Petro Hrovatin, vodnico in biologinjo v ZOO-ju.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Vsako jutro ob delavnikih najmlajši pripovedujejo svoja mnenja o aktualnih temah in presenečajo s svojimi domišljijskimi odgovori na vprašanja, ki se odraslim zdijo samoumevna.
Neveljaven email naslov