Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6381 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
Zaposleni na sedmih upravnih enotah bodo jutri stavkali. Gre za enote Ljubljana, Maribor, Novo mesto, Nova Gorica, Jesenice, Ptuj in Ruše ter za njihove krajevne urade. Današnji sestanek med predstavniki sindikatov in ministrom za finance namreč ni prinesel preboja, so se pa vsi zavezali k nadaljnjemu reševanju nakopičenih težav. Drugi poudarki oddaje: - Policija je predlagala podaljšanje nadzora na mejah s Hrvaško in Madžarsko še za 20 dni; Italija ga bo odpravila, ko bodo omogočale razmere. - Premier Robert Golob je po srečanju z italijansko kolegico Giorgio Meloni v Rimu poudaril pomen sodelovanja na področjih obrambe in energetike. - Izraelska vojska trdi, da je v mestu Gaza zasedla poslopja ustanov palestinskega gibanja Hamas, ki vlada enklavi.
Raziskave javnega mnenja kažejo največji padec podpore vladi, premieru Robertu Golobu in njegovi stranki Gibanje Svoboda. Poznavalec političnega delovanja Bogdan Biščak pravi, da si vlada lahko zaupanje povrne z rezultati, in sicer tako da izvede projekte, ne pa, da o njih samo govori. Druge teme: - Predvsem novi davki, ki bi pomagali pri obnovi, zelo skrbijo podjetnike. Zaradi nekonkurenčnih politik nas danes prehitevajo zgolj zahodne države, pravi prvi mož Nove ljubljanske banke Blaž Brodnjak, pač pa tudi Črnogorci. - Konflikt na Bližnjem vzhodu vse bolj deli svet. Razmere v Gazi so porazne. Evropski komisar za krizno upravljanje Janez Lenarčič je povedal, da večina bolnišnic ne deluje več, kar je še posebej hudo za paciente, nedonošenčke v inkubatorjih in druge. - Končuje se javna obravnava nastajajočega podnebnega zakona, ob tem poteka tudi prenova nacionalnega energetsko podnebnega načrta. V prometu je predvideno celo povečanje izpustov. Zdaj več kot 90 odstotkov potniških kilometrov naredimo z osebnim avtomobilom, po deležu električnih pa smo pod evropskim povprečjem.
Svetovna zdravstvena organizacija je izgubila stik z bolnišnico Al Šifa, od koder naj bi Izrael omogočil evakuacije. A s palestinskega zdravstvenega ministrstva sporočajo, da bolnike iz bolnišic v Gazi le silijo na ulice, kjer jim grozi smrt. Norveški zdravnik Mads Gilbert, ki s palestinskimi zdravstvenimi delavci sodeluje že desetletja, je Združene narode prosil, naj za prebivalce enklave takoj zagotovijo letalski prevoz življenjsko pomembnih stvari. Ostali poudarki oddaje: Predstavnica Visokega komisariata Združenih narodov za begunce zaskrbljena nad prezasedenostjo ljubljanskega azilnega doma Sindikati z vse ostrejšimi zahtevami pred državnozborskim potrjevanjem proračuna Akademija znanosti in umetnosti ob 85-letnici delovanja izpostavlja svoj ugled in pluralnost
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Državni zbor že vse popoldne spreminja zakon o interventnih ukrepih po avgustovski ujmi. Tokrat je osredotočen na podaljševanje in uvajanje pomoči ljudem. Medtem ko vsi podpirajo predplačila za obnovo stanovanj in pavšalna nadomestila za bivanje pri sorodnikih, pa opozicija nasprotuje urejanju vprašanja stanovanj, predvidenih za rušenje, v tem zakonu. Polemike so tudi sicer vezane večinoma na splošne ocene o popoplavni sanaciji. Drugi poudarki oddaje: - Sindikati javnega sektorja grozijo s splošno stavko, če v javnem sektorju ne bo uskladitve plač z inflacijo. - Izraelska vojska obkolila več bolnišnic v Gazi; doslej ubitih že več kot 11 tisoč Palestincev. - Ženska teniška reprezentanca napredovala v polfinale pokala Billie Jean King.
Danes sta, sicer za zaprtimi vrati, potekali dve seji komisije za nadzor varnostnih in obveščevalnih služb. Člani želijo pridobiti odgovore na vprašanje, ali je bil datum aretacije domnevnih ruskih vohunov izbran strokovno ali politično oziroma ali je predsednik vlade Robert Golob skušal vplivati na delovanje Sove in policije. Čeprav je bila policija za aretacijo pripravljena že 28-ega novembra, so na predlog direktorja Sove Joška Kadivnika za dan aretacije izbrali peti december. Kot razlog za to izbiro je Kadivnik članom komisije navedel, da so se želeli izogniti možnemu vplivu aretacije na referendum in na drugi krog lokalnih volitev. Druge teme: - Evropska centralna banka ne nasprotuje napovedanemu davku na bilančno vsoto bank, svetuje pa previdnost, zatrjuje finančno ministrstvo. - Prenovljena tobačna zakonodaja predvideva prepoved arom v elektronskih cigaretah in ukinitev kadilnic. - Parlamentarni odbor za zunanjo politiko podprl deklaracijo, ki poziva k takojšnji prekinitvi sovražnosti med Palestinci in Izraelci.
Koalicija ostaja trdna in enotna, je po vrhu strank sporočil premier Robert Golob. Srečanje sicer ni dalo razprave o najbolj pričakovani temi, rekonstrukciji vlade, saj so po Golobovih besedah ugotovili, da imajo dovolj drugih področij, s katerimi lahko izboljšajo delovanje v kriznih razmerah. Zdaj prazne ministrske sedeže bodo najverjetneje zapolnili do konca meseca. Druge teme: - Sindikati javnega sektorja so znova pozvali vlado k obuditvi pogajanj o prenovi plačnega sistema, ki so po odstopu ministrice Sanje Ajanovič Hovnik popolnoma zastala. Sindikalist Jakob Počivalšek je ponovil ključne zahteve in dodal, da pričakujejo takojšnje nadaljevanje pogajanj, odločajo pa se tudi o zaostrovanju sindikalnih aktivnosti. Za prihodnji teden stavko na upravnih enotah napoveduje sindikat državnih organov. - Ukrajina, Moldavija ter Bosna in Hercegovina so korak bližje pogajanjem za vstop v Evropsko unijo. Bruselj je začetek pogajanj za Kijev in Kišinjév priporočil, ker sta sprejela večino zahtevanih ukrepov, Sarajevo pa mora to raven še doseči. - S polic hrvaških trgovin se umikajo tri serije pijač, ki jih prodaja Coca-Cola. To je po več primerih domnevnih zastrupitev odredila sanitarna inšpekcija, ki je v podjetju za polnjenje plastenk zaznala možno nevarnost za javno zdravje.
Premier Robert Golob je vodjem parlamentarnih strank predstavil osnutek zakona o obnovi po avgustovskih ujmah. Vlada glede njega pričakuje soglasje tako opozicije kot socialnih partnerjev in županov. Golob je pri tem obljubil, da novih davkov za prebivalstvo ne bo. Druge teme: - Hajdinjak po odstopu z vrha Darsa zavrača očitke o korupciji in kartelnem dogovarjanju. - Proračunski primankljaj letos nižji od napovedi; zamrznitev plač, socialnih transferjev in dohodninske lestvice ostaja v načrtu. - V mesecu dni konflikta na Bližnjem vzhodu ubitih več kot 10 tisoč 300 Palestincev.
Vlada je v parlament poslala novelo interventnega popoplavnega zakona, katere namen je pomagati prizadetim, ki se morajo preseliti, in pospešiti obnovo tudi s finančno podporo drugim prizadetim lastnikom. Vodja vladne službe za obnovo Boštjan Šefic pričakuje obravnavo še ta mesec. V oddaji tudi: - Število ubitih v Gazi preseglo 10 tisoč, Izrael napovedal štiriurni rok za evakuacijo civilistov s severa na jug. - Črna gora je lokomotiva, ki vleče Zahodni Balkan proti Evropski uniji, je poudarila predsednica Nataša Pirc Musar. - Na prvi nacionalni konferenci o umetni inteligenci ugotavljali, da je v gospodarstvu in javni upravi pri nas skorajda ni.
Novo nočno neurje je po državi težave povzročalo zlasti zaradi predhodne namočenosti. Sprožali so se novi zemeljski plazovi, med drugim na Gorenjskem in Cerkljanskem. Veliko strahu je bilo tudi zaradi plazov iz prejšnjih ujm. Morje in močan veter sta ponoči znova težave povzročala v Piranu. Ostale teme: - Ameriški zunanji minister Blinken nenapovedano na Zahodnem bregu - Drama na letališču v Hamburgu v Nemčiji končana - Danes je svetovni dan romskega jezika, v Prekmurju velika prizadevanja za njegovo ohranitev
Izraelske sile še krepijo bombne napade na Gazo, pri tem pa ciljajo tudi šole, zatočišča in bolnišnice. Že tretjič v tem tednu so napadle največji begunski center v Gazi Jabalio in pri tem zadele šolo, ki jo vodijo Združeni narodi in v kateri je poiskalo zatočišče več tisoč razseljenih civilistov. Pri tem je bilo ubitih 15 ljudi. Združeni narodi so obsodili petkov izraelski napad na reševalni konvoj blizu bolnišnice Al Šifa. Generalni sekretar organizacije Antonio Guterres je dejal, da je zgrožen zaradi napada, in poudaril, da se mora konflikt končati. Druge teme: - Von der Leyen na obisku v Kijevu pohvalila napredek Ukrajine pri reformah. - Slovenija pospešeno pripravlja vloge za črpanje več kot milijarde evrov in pol evropskih nepovratnih sredstev. - Reke po državi počasi upadajo; po nočni pošiljki padavin se bodo jutri spet razlivale.
Za celotno območje toka reke Drave v Sloveniji velja rdeče hidrološko opozorilo. V Dravogradu so zaradi poplavljanja evakuirali 15 ljudi, osrednja pozornost pa je zdaj usmerjena predvsem na območja ob spodnjem toku Drave. Hidrolog Janez Polajnar pravi, da lahko pričakujemo bolj obsežne poplave kot običajno, zlasti pod Mariborom. Za nedeljo je napovedana nova, a manj intenzivna vremenska fronta. Kljub temu meteorolog Brane Gregorčič opozarja, da ne moremo biti brez skrbi zaradi predhodne namočenosti. Danes ponoči bodo padavine povečini oslabele in ponehale, jutri nas čaka suh dan. V oddaji tudi: - Neurje Ciaran po Evropi vzelo najmanj 13 življenj. - Gospodarstveniki zaradi pogostih naravnih katastrof predlagajo sklenitev kolektivnih zavarovanj. - KPK uvedla preiskavo sumov političnih pritiskov na nekdanjo notranjo ministrico Bobnar. - Ameriški zunanji minister Blinken v Tel Avivu pozval k večji zaščiti palestinskih civilistov.
Severozahod Slovenije je obarvan rdeče, velika količina padavin v kombinaciji z močnim vetrom lahko ponoči povzroči številne težave, opozarjajo na Agenciji za okolje. Ob že namočenem terenu lahko pričakujemo tako poplave kot zemeljske plazove. Meteorolog Brane Gregorčič najhujše napoveduje za nočne ure. Takrat bo izredno močan jugo, ki bo na obali zapihal zvečer, proti Julijskim Alpam prinašal vlažen morski zrak, zato bodo padavine ponoči, ko bo fronta prešla državo, najmočnejše. Druge teme oddaje: - Čez dobro uro bodo preventivno zaprli državno cesto skozi Baško grapo. - Notranji ministri Slovenije, Hrvaške in Italije napovedali okrepljeno sodelovanje pri nadzoru meja - V Gazi se zaostrujejo boji in humanitarna katastrofa. - Afera računalniki: ministrstvo za digitalno preobrazbo zavrača očitke, kdo jih bo prejel, pa še ni jasno
Prvič od začetka najnovejših spopadov med Izraelom in Hamasom so danes za ljudi odprli prehod Rafa ob meji z Egiptom, kamor je že odšlo več deset tujcev in ranjencev. Danes naj bi Gazo lahko zapustilo približno 500 tujih državljanov. Izrael medtem nadaljuje napade, spet je bombardiral begunsko taborišče Džabalija. Generalni sekretar Združenih narodov Antonio Gutrerres je znova pozval k premirju. V oddaji pa tudi o tem: - Ob dnevu spomina na mrtve ljudje obiskujejo grobove, po državi slovesnosti. - Von der Leynova na balkanski turneji predstavila evropski 6-milijardni načrt za rast. - V Veliki Britaniji prvi svetovni vrh o umetni inteligenci, objavili skupno deklaracijo.
Danes praznujemo dan reformacije, ko obujamo spomin na versko, družbeno-politično in kulturno gibanje v 16-tem stoletju, ki je postavilo temelje za kulturni razvoj slovenskega ljudstva. Reformacija je prinesla prvo knjigo v slovenščini in s tem knjižni jezik. Predsednica republike Nataša Pirc Musar je na osrednji slovesnosti v Lendavi sinoči poudarila pomen literature za razvoj kritičnega mišljenja, ki ga kot državljani potrebujemo tudi pri političnih odločitvah. Drugi poudarki oddaje: - Nadzor na mejah s Hrvaško in Madžarsko še najmanj 20 dni. - Izrael v enem dnevu obstreljeval več kot 300 ciljev v Gazi. - Madžarska blokira dodelitev nepovratnih sredstev Ukrajini.
Po dokaj mirnem koncu tedna je torej pred nami znova bolj burno vremensko dogajanje, ki se bo v treh epizodah zvrstilo od danes do nedelje. Druge teme: - Izraelska vojska naj bi vdrla v mesto Gaza. - Letna inflacija se je nekoliko znižala, a je 6,9-odstotna. - V prihodnjih dneh pričakovati dodatne zamude v železnikem prometu zaradi gradbenih del.
Tri tedne po Hamasovih krvavih napadih na Izrael izraelska vojska stopnjuje zračne in kopenske operacije v Gazi. Število ubitih v palestinski enklavi je preseglo 8 tisoč; ob hudem pomanjkanju so prebivalci vdrli v skladišča Združenih narodov z osnovnimi živili. Pozive k humanitarnemu premirju krepi tudi Evropska unija. Drugi poudarki oddaje: - Na območju poplav pozivajo k hitrim ukrepom pred dodatnim dežjem. - Politika in stroka še iščeta soglasje o spremembah volilne zakonodaje. - Kakšne zaveze je prinesla sinoda o prihodnosti cerkve v Vatikanu?
Po močnih nalivih in burnem nočnem dogajanju na nebu so se razmere danes čez dan umirile. Poplavljanje vodotokov je povzročilo dodatno škodo, tudi na cestah; ob vrnitvi rek v struge ostajajo nevarni dejavni plazovi. Premier Robert Golob je ob današnjem ogledu v Baški grapi glede ukrepov po ujmah poudaril sledenje stroki in dodal, da država pripravlja sistemske podlage za preprečevanje ali omejevanje naravnih nesreč. Nekaj drugih poudarkov oddaje: - Izraelski vojaki po kopenskem vdoru ostajajo v Gazi - Kaj pokojninska reforma prinaša mladim? - Rojstni dan Radia Slovenija - Prvi veleslalom sezone dobila Lara Gut-Behrami
Nalivi največ težav, ob poplavljanju rek, proženju plazov in zaprtih cestah, povzročajo na severnem Primorskem, Gorenjskem in Kamniškem. Iz Baške grape, kjer so evakuirali več prebivalcev, poročajo, da je najhujše mimo. V oddaji tudi: - Izrael po nočnem vnovičnem kopenskem vdoru v Gazo zavrača pozive k humanitarni prekinitvi napadov - V Bruslju se je končal vrh Unije. Madžarska in Slovaška proti nameri, da bi Ukrajini dodelili večmilijardno nepovratno pomoč - Nevladniki: vlada od okoljskega ministrstva zahteva, da družbi Lesonit Ilirska Bistrica izda okoljevarstveno dovoljenje za eno od naprav
Pred nami je novo pestro vremensko dogajanje. Agencija za okolje je namreč izdala rdeče opozorilo zaradi obilnih padavin s krajevno močnimi nalivi. Po napovedih lahko pričakujemo močnejše padavine, ki bodo v noči na petek zajele vso državo. Rdeče opozorilo zaradi padavin velja za severovzhodni, severozahodni in jugozahodni del Slovenije, rdeče opozorilo zaradi vetra pa za severozahod in jugozahod. Za preostali del države je izdano oranžno opozorilo. Druge teme: - Direktor Sove Joško Kadivnik zavrnil navedbe, da je premier Golob vplival na datum prijetja domnevnih ruskih vohunov. - Svet Evropske centralne banke prvič po lanskem juliju ni dvignil ključnih obrestnih mer za območje evra. - Vrata odpira prenovljeni Center Rog. Del javnosti opozarja, da kljub obljubam novi Rog ne rešuje pomanjkanja prostorov za prekarne kulturne delavce.
Neveljaven email naslov