Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6381 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
Vroča tema te dni je med drugimi dolgotrajna oskrba: sistemski nabor storitev in ukrepov naj bi zagotovil nov zakon, ki ga je pripravila koalicija. A kot je bilo slišati tudi v današnji parlamentarni razpravi, ima zadeva že dolgo brado in da bo - podobno kot pri številnih sistemskih ukrepih - največji problem financiranje. Opozicija med drugim opozarja na doplačila za določene storitve dolgotrajne oskrbe. V koaliciji v odzivu na očitke poudarjajo, da bodo pomanjkanje kadra rešili z interventnim zakonom, čakajočim pa da bo na voljo poseben dodatek. Ostali poudarki oddaje: Bo zakon o pomoči pri prostovoljnem končanju življenja dobil zadostno podporo v parlamentu? Zahod kritičen, ker je Rusija odstopila od sporazuma o izvozu ukrajinskega žita prek Črnega morja Italija ob omejevanju nezakonitih migracij išče tujo delovno silo.
Živo srebro se bo ponekod po državi danes povzpelo vse do 36 stopinj, ob večinoma jasnem vremenu bo enake številke doseglo tudi jutri. Vremenoslovci zato opozarjajo pred veliko toplotno obremenitvijo po nižinah. Medtem pa se s še višjimi temperaturami spopadajo na jugu Evrope. Drugi poudarki oddaje: - V Italiji in Grčiji več kot 40 stopinj, na La Palmi na Kanarskih otokih silovit požar. - Gospodarstveniki opozarjajo na krčenje industrijske proizvodnje in pozivajo k cenovni kapici na energetne. - Nov napad šakala, tokrat pri Krškem.
Konec tedna je znova prinesel prometne zamaške na slovenskih cestah, ki so povezane s turističnimi destinacijami. Dolge kolone se tako vijejo pred predorom Karavanke, in sicer na obeh straneh, promet je precej zgoščen na primorski avtocesti, zastoji pa so tudi na štajerski avtocesti pri Mariboru. Pristojni pričakujejo, da bo tudi v nadaljevanju dneva promet zelo gost. Največ preglavic doma in po svetu pa je sicer te dni zaradi vremena. - Na Štajerskem po nedavnem neurju 3 tisoč 500 ljudi še vedno brez elektrike - Jug Evrope vstopa v vročinski val, ponekod že opozorila zaradi visokih temperatur - Začetek prve etape v Alpah na letošnji kolesarski dirki po Franciji zaznamoval množičen padec
Nadaljuje se odpravljanje posledic neurij, ki so v minulih dneh povzročila ogromno gmotno škodo. Nazadnje je narava pokazala svojo moč v Cerknem, kjer je hudourniška voda povzročila pravo razdejanje, in v Posavju, kjer je klestila toča v velikosti jajca. Kot je na današnjem obisku tam dejal državni sekretar na obrabnem ministrstvu Rudi Medved, lahko država za začetek najbolj pomaga s plačilom prvih intervencijskih stroškov občin. Drugi poudarki oddaje: - Vlada in sindikati dosegli soglasje o načinu prevedbe zdajšnjega sistema v novega. - Slovenija in Hrvaška sta se pripravljeni pogovarjati o arbitraži z dveh zornih kotov. - Stavki hollywoodskih filmskih in televizijskih scenaristov so se opolnoči pridružili tudi igralci.
Podrta drevesa, odkrite strehe, poškodovana infrastruktura, motena oskrba z elektriko. To so posledice jutranjih močnih neurij, ki so prizadela severno polovico države. Najhuje je bilo v Pomurju. V Bohinju sta bila pri padcu drevesa poškodovana dva človeka, v Zgornjem Posočju in na območju Naklega so evakuirali udeležence taborov. Nevarnosti pa očitno še ni konec, saj se po državi pojavljajo nova neurja, do večera velja oranžni alarm. Nekaj drugih poudarkov: - Jug Evrope medtem pesti vročinski val s temperaturami nad 40 stopinj, v okolici Šibenika se hitro širi gozdni požar - Pred skorajšnjim potekom sporazuma o izvozu ukrajinskega žita Rusija svari, da Zahod ne izpolnjuje njenih pogojev za podaljšanje - Fiskalni svet opozarja: nekateri vladni reformni načrti spodkopavajo javne finance
Socialni partnerji so v prvih odzivih na predstavljena izhodišča za prenovo pokojninskega sistema zelo zadržani. Glede na dogovor, da podobnosti gradiva ostanejo interne narave, so tako njihove izjave skope. Iz sindikalnih vrst je slišati, da so vsa izhodišča zapisana v pogojniku in da ne prinašajo večjih, pretresljivih novosti. Medtem delodajalci opozarjajo, da je dokument premalo ambiciozen, in so jasni, da predlog o izenačevanju prispevnih stopenj za njih ni sprejemljiv, vse drugo je predmet pogajanj. Druge teme oddaje: - Ravnanje SDS pri predlogu zakona o dolgotrajni oskrbi minister Simon Maljevac označil za postopkovno nagajanje - Na sklepnem dnevu vrha Severnoatlantskega zavezništva tudi ustanovna seja sveta Nato-Ukrajina - V 95-tem letu starosti se je poslovil češki pisatelj Milan Kundera
Ministrstvo za delo je socialnim partnerjem predstavilo izhodišča za pokojninsko reformo. Podrobnosti niso znane - so pa na ministrstvu že večkrat jasno povedali, da podaljševanja delovne dobe ni pričakovati. Starost ob upokojitvi se bo zaradi poznega vstopa v pokojninski sistem zviševala po naravni poti. Da bi današnja izhodišča predstavljala reformne posege v pokojninski zakon, ni pričakovati. Bodo pa sledila dogovoru iz bele knjige v letu 2017, kjer je napovedan dvig dejanske upokojitvene starosti in podaljšanje delovne aktivnosti. Druge teme: - V UKC Maribor mirijo: infekcijska klinika bo kljub izpadu evropskih sredstev zgrajena do leta 2026. - Minister Poklukar: Policija bo na cestah manj opozarjala in več ukrepala. - Zelenski kritičen do Natove negotovosti glede priključitve Ukrajine v zavezništvu.
Premier Robert Golob je državni zbor obvestil, da bo po odstopu Danijela Bešiča Loredana z mesta ministra za zdravje to funkcijo začasno opravljal sam. Ministri so bili ob prihodu na sejo vlade skopi s komentarji o kandidatu za novega ministra, odločitev prepuščajo premierju Robertu Golobu. Tudi koalicijska partnerja SD in Levica za zdaj z morebitnimi kandidati za novega ministra za zdravje nista seznanjena. Druge teme oddaje: - V proračunskem razrezu za prihodnji dve leti poudarek na zdravju, znanju in mladih, vlada potrdila še spremenjen načrt za okrevanje in odpornost - Turški predsednik Erdogan: odprite nam pot v Evropsko unijo, mi pa jo bomo Švedski v Nato - Vodje diplomacij Slovenije, Hrvaške in Italije v Anconi o zaščiti severnega Jadrana in migracijah - Uspešnost na maturi podobna lanski, 18 diamantnih maturantov prihaja iz 12-ih šol
Prihajajoči teden prinaša začetek iskanja novega ministra ali ministrice za zdravje. Vroči stol bi lahko za čas dopustov zasedel tudi premier Robert Golob, a kaj bo potem? Zdi se, da zanimanja za zasedbo položaja rešitelja slovenskega zdravstva ni veliko. Druge teme oddaje: - Ukrajina posredno prevzela odgovornost za oktobrski napad na krimski most - Italija zaradi neuresničenih ciljev brez dela sredstev iz sklada za okrevanje - Knjižnice na istrskih plažah tudi to poletje vabijo bralce - Slovenijo je zajel vročinski val, prihodnje dni do 35 stopinj
Odzivi na odstop zdravstvenega ministra Danijela Bešiča Loredana se vrstijo še naprej. Tisti, ki so del zdravstvenega sistema, upajo, da to ne bo upočasnilo prizadevanj za ohranitev javnega zdravstva. Odgovornost za nemoteno delo naprej je v rokah premiera Roberta Goloba, poudarja eden izmed ministrovih predhodnikov in član strateškega sveta za zdravstvo Dorijan Marušič. Drugi poudarki oddaje: - Združene države bodo Ukrajini dobavile strelivo, ki je prepovedano v več kot sto državah. - Ob rekordni brezposelnosti pri nas iskanje tujcev predvsem v zidarstvu pa tudi drugih dejavnostih. - V smrtonosni napad na območju ljubljanskih Most vpleteni mladoletniki.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Sodniki so z vlado potrdili dogovor o novih plačnih razmerjih v sodstvu. Kot je sporočila pristojna ministrica Sanja Ajanović Hovnik, so izhajali iz plačne lestvice, ki ima po novem 67 plačnih razredov. Najnižja plača v sodstvu bo po novi plačni lestvici približno 4400 evrov bruto. Drugi poudarki: - Zaradi pomanjkanja nekaterih zdravil vlada predlaga zakon za zagotavljanje nujne oskrbe z zdravili. - Lukašenko: vodja skupine Wagner Prigožin je zapustil Belorusijo in odšel v Rusijo. - Slovenski odbojkarji z zmago proti Kitajski že dobili mesto med osmimi najboljšimi v Ligi narodov.
Evropska komisija je predstavila četrto letno poročilo o stanju vladavine prava v članicah Evropske unije. Poročilo obravnava štiri ključna področja, to so: pravosodni sistem, boj proti korupciji, svoboda in pluralnost medijev ter sistem institucionalnih zavor in ravnovesij. Podpredsednica Evropske komisije, pristojna za vrednote in transparentnost, Vera Jourova, je dejala, da se v Uniji izboljšujejo razmere vladavine prava, saj so članice začele reformne procese na področju pravosodja in pri prenovi strategij boja proti korupciji. Druge teme: - KPK opozarja na korupcijska tveganja evidenčnih in javnih naročil v zdravstvu. - Kljub najnižji brezposelnosti v 33-ih letih delavcev primanjkuje. - Izraelska vojska na zasedenem Zahodnem bregu končala eno največjih operacij, za seboj pušča ogromno opustošenje.
Premier Robert Golob se srečuje s sindikati in delodajalci, ki od njega že dlje časa pričakujejo konkretne korake za izboljšanje socialnega dialoga - oziroma, k njegovi vnovični vzpostavitvi. V trenutnih razmerah je o kakršnem koli dialogu namreč nemogoče govoriti, pravi podpredsednik Združenja delodajalcev obrti in podjetnikov Drago Delalut. Vladi očitajo predvsem to, da zakone sprejema mimo obravnave na Ekonomsko-socialnem svetu. Druge teme: - Državni zbor končuje zadnjo sejo pred počitnicami, hude preizkušnje vlado čakajo jeseni. - Izraelsko-palestinski odnosi ob stopnjevanju medsebojnih napadov na kritični točki. - Francija bo v želji po preprečevanju nasilja okrepila nadzor na družbenih omrežjih.
Sodniki in tožilci pričakujejo, da bo vlada v šestih mesecih odpravila neskladje glede sodniških plač, ki ga je ugotovilo Ustavno sodišče. Dosežen dogovor s predstavniki sodne veje oblasti bi lahko vlada potrdila že ta teden, pa so sporočili z ministrstva za javno upravo. Preostale novice: Bo MOL-ov prevzem OMV-jevih bencinskih črpalk pri nas izzval spremembe za potrošnike? Protesti v Franciji nekoliko milejši, a razmere v državi še vedno zelo zaostrene. Objavljena preostala mesta za vpis v srednje šole, letos najštevilčnejša generacija.
Francijo so peto noč zapored pretresali nasilni protesti po smrti 17-letnika, ki ga je ustrelil policist. Čeprav je bilo zaradi vandalizma in nasilja aretiranih več kot 700 ljudi, so oblasti ocenile, da je bila noč nekoliko mirnejša od prejšnjih. Za varnost je skrbelo 45 tisoč policistov. Francoski predsednik Emmanuel Macron, ki je zaradi protestov odpovedal za danes predvideno pot v Nemčijo, bo doma o aktualnih razmerah razpravljal z ministri. Preostale novice: Nov strelski napad v Združenih državah zahteval najmanj 2 smrtni žrtvi in 28 ranjenih. Pred sejo Ekonomsko-socialnega sveta tudi delodajalci kritični do krhanja socialnega dialoga. Slovenija bo Evropske igre zaključila z vsaj 13-imi odličji.
Začela se je Dirka po Franciji. Kolesarski navdušenci bodo v prihodnjih dneh in tednih stiskali pesti za najboljše, eden od glavnih favoritov je naš Tadej Pogačar. Francijo pa ob pričakovanju enega večjih športnih dogodkov v državi te dni pretresajo nasilje in izgredi. Druge teme: - Tudi sinoči goreli avtomobili, poškodovane številne stavbe, razglasitev izrednih razmer bi podprla večina Francozov - Špansko predsedovanje Evropski uniji premier Sanchez začel z obiskom Ukrajine - Pod najevsko lipo razmisleki o slovenskem jeziku in kulturi, pa tudi kritike o zapostavljanju Koroške
Državni zbor odloča o dveh zdravstvenih zakonih. Prvi predvideva prenos dopolnilnega zavarovanja v obvezno, drugi zajema nujne ukrepe za zagotovitev stabilnosti zdravstva. Poslabšanje razmer v zdravstvu, podaljšanje čakalnih dob in neizpolnjene obljube o časovnici zdravstvene reforme pa so med razlogi za interpelacijo ministra Danijela Bešiča Loredana, ki jo je vložila SDS. Koalicija ministra za zdaj podpira. Druge teme: - Svet RTV soglasno za začetek razrešitve vršilca dolžnosti generalnega direktorja Andreja Graha Whatmougha. - Francoske oblasti razmišljajo o uvedbi izrednih razmer zaradi nemirov. - Kristijan Kamenik še drugič oproščen štirikratnega umora v Tekačevem.
V Bruslju se je začelo zasedanje voditeljev Evropske unije, ki se jim danes pridružuje generalni sekretar Nata Jens Stoltenberg. Prva tema vrha je namreč znova Ukrajina. Sicer pa bodo med osrednjimi temami še migracije, globalna gospodarska konkurenčnost Evropske unije in odnosi s Kitajsko. Druge teme: - Vse več znamenj o nesoglasjih v vrhu ruskih oboroženih sil. - Od pogajanj o prenovi plačnega sistema se pričakuje novo časovnico. - Strategija prostorskega razvoja odprla vrata graditvi drugega bloka krške nuklearke.
Državni zbor je na današnji seji z 59-imi glasovi za sprejel predlog zakonodajnih sprememb, s katerimi se uvaja brezplačno kosilo za vse osnovnošolce. Predlog je pripravil Inštitut 8. marec, saj je po njihovem prepričanju zdajšnji sistem subvencioniranja šolske prehrane slab in nepravičen. Na predlog vlade se bo pravica do subvencije širila postopno, vsi osnovnošolci pa bodo brezplačno kosilo začeli prejemati s septembrom 2027. Druge teme: - Sindikati opozarjajo na vse slabši socialni dialog in kršitve pravil Ekonomsko-socialnega sveta. - Evropska komisija in evropski svet zaradi vojne v Ukrajini za olajšanje skupne nabave orožja. - V Ljubljani se s pesniškim nastopom začenja jubilejni, 20-ti festival Pranger.
Neveljaven email naslov