Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
Prva skupina zdravnikov, ki naj bi prejemala nedovoljena darila, je bila spoznana za krivo. Sodišče je štirim zdravnikom med drugim izreklo od 10 mesecev do tri leta zaporne kazni. Čeprav gre za vrhunske strokovnjake, ki so nedvomno storili veliko dobrega, to ne opravičuje njihovih dejanj, je ob tem poudarilo sodišče. Ostale teme: \t - Poklukar: med prvimi nalogami zdravstvenega ministrstva uspešno cepljenje - Bodo zahteve taksistev po odpravi testiranja na tri dni uslišane? - Evropska komisija napoveduje pospešen boj proti novim različicam koronavirusa - Na Pokljuki najdaljša preizkušnja biatloncev
Dan po sinočnjem glasovanju o nezaupnici, ki jo je Janševa vlada prestala brez večjih prask, se na političnem prizorišču postavlja vprašanje, kako naprej, tako za vladne stranke kot opozicijske. Sodelovanje med stranema je po slišanem v preteklih mesecih in včeraj zelo malo verjetno, bo pa znotraj vsakega od taborov, še posebej v opozicijskem, v prihodnjih mesecih in pred volitvami nujno. Ostale teme: - V središču Ljubljane protest taksistov zaradi obveznega testiranja na tri dni - Nova ovira pri graditvi drugega tira - Bo francoski zakon, usmerjen proti radikalizaciji muslimanov, učinkoval nasprotno? - Kurenti na Ptuju kljub epidemiji preganjali zimo
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Današnji dan je marsikje po Sloveniji gotovo v znamenju priprav na težko pričakovano jutrišnje sproščanje ukrepov. Med drugim bo po štirih mesecih učenja na daljavo več kot 100 tisoč učencev znova sedlo v šolske klopi, zato danes ponekod poteka testiranje učiteljev in drugih zaposlenih v šolah. V oddaji še: - Trump kot damoklejev meč še naprej visi nad ameriško politiko - Na kosovskih predčasnih volitvah najbolje kaže Kurtijevim nacionalistom - Mineva 20 let od sprejetja zakona, ki je zaščitil slovensko manjšino v Italiji - Pustne maškare letos poleg zime odganjajo tudi koronavirus
Snežni plaz, ki se je dopoldne sprožil na pobočju Storžiča, je zahteval najmanj dve življenji. Obsežna reševalna akcija še traja, v njej sodelujejo Slovenska vojska, gorski reševalci, policija in zdravstvene službe. V oddaji tudi o tem: - Kandidatu za zdravstvenega ministra Janezu Poklukarju naklonjeni v politiki in stroki - V Nemčiji razburja cepljenje ljudi, ki niso na prednostnem seznamu - Poglavitna naloga nove italijanske vlade bo okrevanje države - Radio eden od pomembnejših medijev tudi med epidemijo
Prihodnji teden prinaša obsežne sprostitve, tudi vračanje vseh osnovnošolcev in maturantov v šolske klopi ter odpiranje še preostalih trgovin in storitev. To bo zahtevalo tudi testiranje vsak teden. Da bi preprečili dolge vrste, pristojni poudarjajo, da ponedeljek ni edini mogoč dan. Glede zapletov s testi pa od jutri velja rešitev, da bodo vse pozitivne izvide hitrih testov potrjevali še s PCR-testiranjem. Ostale teme: - Hitrih testov je dovolj, nov razpis v ponedeljek ali torek - Na Tirolskem se hitro širi bolj nalezljiva različica koronavirusa, na deželni meji zaostrili ukrepe - Madžarska kot prva država Unije začela uporabljati rusko cepivo Sputnik - Civilne iniciative ZA izenačitev mejnih vrednosti izpustov sežigalnic in sosežigalnic
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Pet strank je v skladu z napovedmi znova vložilo konstruktivno nezaupnico vladi Janeza Janše. Ta bo prav nocoj odločala o ukrepih za omejevanje širjenja koronavirusa: izpolnjeni so sicer pogoji za prehod v oranžno fazo sproščanja, ki med drugim predvideva obsežnejše odprtje šol, dodatno sproščanje nekaterih dejavnosti, pa tudi odpravo prepovedi prehajanja občinskih meja. Ali bo vlada sledila svojemu lastnemu načrtu, bo predvidoma znano zvečer. Ostale novice: - Hitri testi: gneča, nezanesljivost, slaba volja in vprašanje kritja stroškov - Zakon in poslovnik o parlamentarni preiskavi neskladna z ustavo - Odmerni odstotek pokojnine za moške višji od leta 2023 - Z mešano štafeto na Pokljuki začetek svetovnega biatlonskega prvenstva
Številne trgovine so po nekaj mesecih danes znova odprle vrata, v vrtce so se vrnili otroci po vsej državi, v šolske klopi pa so sedli vsi učenci prve triade. Ali se jim bodo prihodnji teden pridružili tudi otroci četrtih in petih razredov ter dijaki zadnjih letnikov, bi lahko bilo znano jutri. Vlada bo namreč obravnavala morebitna sproščanja, danes pa smo dosegli še drugo merilo za prehod v oranžno fazo. Preostale teme oddaje: - Skrbi zaradi ponavljanja lažno pozitivnih izvidov hitrih testov. - Počivalšek vztraja, da srečanje v gostilni ni bilo sporno. - Evropski parlament za ukrepanje proti Poljski zaradi splava. - Zaostrovanje razmer po državnem udaru v Mjanmaru.
Danes je torej slovenski kulturni praznik. Zaradi znanih razmer in omejitev se je velik del praznovanj preselil na splet ter televizijo in radio. Tako je bilo tudi z državno proslavo na predvečer praznika, ki je nosila naslov Up budi! in na kateri so podelili Prešernove nagrade. In prav nagrajencema dajemo prvo besedo. Letošnja prejemnika sta pisatelj Feri Lainšček in arhitekt Marko Mušič. Oba sta se dopoldne udeležila tudi sprejema pri predsedniku republike Borutu Pahorju. Preostale teme oddaje: - Zaradi zahteve po testiranju potrošnikov bodo nekatere dejavnosti ostale zaprte. - Šolniki se množično testirajo; visoko število pozitivnih v Dobravljah. - Pouk v šolah se je znova začel tudi v nekaterih drugih evropskih državah. - Ruskemu izgonu evropskih diplomatov bodo, kot kaže, sledile nove evropske sankcije.
Slovenske športnice so danes razbile monotonost marsikje precej turobne nedelje. Smučarski tekačici Eva Urevc in Anamarija Lampič sta pokorili konkurenco na Švedskem, skakalka Nika Križnar pa je v Avstriji skočila na drugo stopničko. Prav nič dramatični pa niso najnovejši epidemiološki podatki, kar je prav tako dobra novica. Sedemdnevno povprečje števila okužb s koronavirusom je tik nad mejo za dodatno sproščanje omejitev. Druge teme: - AstraZenecino cepivo deloma ščiti tudi pred južnoafriško različico koronavirusa - Združene države pospešeno proti 100 milijonom cepljenih - Vse glasnejše zahteve po spremembi francoskega zakona o posilstvu - Urbanistični razvoj Ljubljane po meri petičnežev
Epidemija pri nas se še naprej umirja, država je vse bližje oranžni fazi, kar pomeni, da bi se življenje počasi le lahko začelo vračati v stare tirnice. Dodaten optimizem vlivajo prvi odmerki AstraZenecinega cepiva proti covidu-19, ki so v državo prispeli danes. Namenjeni bodo mlajšim od 65 let, najprej zaposlenim v kritični infrastrukturi. Ob današnji sprostitvi nekaterih dejavnosti pristojni pozivajo k odgovornemu vedenju, številni pa si želijo še obsežnejšega sproščanja ukrepov. Druge teme: - Trgovci za odprtje vseh prodajaln, obrtniki proti testiranju potrošnikov - Mednarodno kazensko sodišče v preiskavo vojnih zločinov na palestinskih območjih - Za okrevanje Združenih držav po pandemiji rekordnih 6.500 milijard dolarjev - Smučarska skakalka Nika Križnar po včerajšnji zmagi danes druga
Epidemiološka slika v državi se še naprej izboljšuje: v bolnišnicah zdravijo 988 bolnikov s covidom-19, sedemdnevno povprečje števila okužb pa je po podatkih sledilnika tisoč 76. To pomeni, da bosta ob takem trendu kmalu izpolnjena oba pogoja za prehod v oranžno fazo. Ta v skladu z vladnim načrtom med drugim omogoča odprtje osnovnih šol za vse učence ter tudi odpravo prepovedi prehajanja občinskih meja. Nekatere sprostitve pa prinaša že jutrišnja sobota. O njih po drugih poudarkih oddaje: - Tudi v Sloveniji cepivo AstraZenece priporočeno za mlajše od 65 let - Na zagovor pred poslance še minister za kulturo Vasko Simoniti - Za dnevne delovne migrante obvezna testiranja: že prvi dan zastoji in jeza - Skakalka Nika Križnar zmagala v Avstriji, Ema Klinec druga
Vrtci in šole za prvo triado bodo prihodnji teden odprti po vsej državi. Vlada se je namreč odločila, da ukrepov sproščanja ne bo več vezala na regije. Ostale teme. \t - Preverjanje pozitivnih hitrih testov s PCR testi - Srednje šole razumevajoče do napovedanega dijaškega bojkota videokonferenc - Spornost vladnega omejevanja javnih nastopov funkcionarjev - Opozorila pred kulturnim praznikom: svoboda izražanja je ogrožena
Epidemiološke podatke so danes objavili z daljšo zamudo, kot pravijo pristojni, so bile vzrok tehnične težave. Zelo veliko zmedo pa povzročajo pozitivni hitri testi, ki se pozneje v kar veliki večini primerov izkažejo za lažno pozitivne. Šole morajo tako dobesedno čez noč na glavo postaviti organizacijo dela. Šolniki so ogorčeni, zlasti zato, ker ni sistemske rešitve. Ravnatelji ob tem pozivajo, k odprtju šol za prve tri razrede po vsej državi. Ostale teme: - Ministrica Kustec interpelacijo sprejela kot priložnost - Ali bo konstruktivna nezaupnica uspela, naj bi bilo vendarle znano v dveh tednih - Parlamentarni odbor za izobraževanje zahteva spremembo definicije posilstva - Hrvaškim podjetnikom zavrelo; vladi očitajo diskriminacijo
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vladne poteze v šolstvu sprožajo ostre odzive. Torbe in nahrbtniki so v tihi opomin danes stali pred več šolami v statističnih regijah, kjer so vzgojno-izobraževalni zavodi znova zaprti. Po vsej državi se več kot tri mesece šolajo na daljavo tudi učenci višjih razredov in dijaki. Predvsem tisti v zadnjih letnikih in bodoči maturanti ostajajo v veliki negotovosti glede prihodnosti, tudi zato, ker še ni potrjen razpis za vpis v visokošolske zavode. Ostale teme: - Tudi osmi protikoronski sveženj deli politiko - Dobava cepiv postaja preizkus moči Evropske komisije - Hrvaški vpliv v Jadranu kot del političnega kupčkanja? - Vojaški prevrat v Mjanmaru sproža burne odzive
Vrstijo se shodi proti jutrišnjemu vnovičnemu zaprtju šol za prvo triado v regijah, ki sta z rdečega območja zdrsnili v črnega. Več sto ljudi je nasprotovanje pouku na daljavo dopoldne izrazilo v obalno-kraški regiji, v zasavski ga bodo vnovič to popoldne. V oddaji tudi: - Kljub počasnemu umirjanju epidemije pri nas prezgodaj za omilitev ukrepov - Množične aretacije na protestih v podporo Navalnemu - Nasilna smrt na območju Kamnika, osumljenec prijet - Smučarska tekačica Lampičeva v Falunu druga
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov