Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
V državnem zboru je za danes predvideno glasovanje o razrešitvi predsednika parlamenta Igorja Zorčiča. Še vedno ni jasno, ali se bo to zares zgodilo, saj ni znano, ali imajo vladne stranke dovolj glasov za to. V oddaji še: - Pred današnjimi protesti pozivi k nenasilnemu izražanju mnenj, napovedanih več nepristranskih opazovanj - Večina sindikatov javnega sektorja še ni podpisala dogovora z vlado - Začetek uradne kampanje za cepljenje proti covidu - Umetniška razstava v Evropskem parlamentu, ki jo je Ministrstvo za kulturo sprva odpovedalo, bo izvedena v prvotnih okvirih
Pravosodna ministrica Lilijana Kozlovič odstopa s položaja. Razlog je neimenovanje evropskih delegiranih tožilcev. Vlada se je namreč odločila ponoviti razpis, saj da ministrstvo postopka ni izpeljalo zakonito, kar Kozlovičeva odločno zavrača. Prvak SMC Zdravko Počivalšek podpira odločitev vlade, premier Janez Janša pa ga je že pozval, naj čim prej predlaga novo ime za ministra za pravosodje. Ravnanje policije na shodu v Ljubljani prejšnji petek je na noge dvignilo več nevladnih organizacij, ki so zoper policijo napovedale pritožbo in prijavo suma storitve kaznivih dejanj. Kot so pojasnile, je policija uporabila čezmerno in nesorazmerno silo zoper mirne in nenasilne protestnike.V Policiji očitke zavračajo in poudarjajo, da policisti na protestih enako ravnajo proti vsem kršiteljem in ne ukrepajo, če kršitev ni. Ostala poudarka oodaje: Ukrep čakanja na delo je podaljšan še za mesec dni, v gospodarstvu z odpravo ukrepov ne bi hiteli. Razstava slovenskih umetnikov v Bruslju med predsedovanjem Uniji potrjena, umetniki bodo o udeležbi še razmislili.
Predlog ustavne obtožbe zoper premierja Janeza Janšo danes zaposluje poslanke in poslance. V LMŠ, SD, Levici in SAB mu očitajo opustitev dolžnega ravnanja pri naročanju dodatnih cepiv ter poseganje v Slovensko tiskovno agencijo in tožilstvo. Preostale novice: Generalni državni tožilec Šketa: Razveljavitev postopka imenovanja evropskih tožilcev bi lahko bila nezakonita. Slovenija že v zeleni fazi, vendar se mora o sproščanju ukrepov izreči svetovalna skupina. Lukašenko Zahodu očita hibridno vojskovanje proti Belorusiji.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Iz Italije v teh urah poročajo o tragični nesreči, ki se je pripetila v bližini jezera Maggiore, na meji med deželama Lombardija in Piemont. Popustila naj bi nosilna vrv žičnice, ki pelje na bližnjo goro, gondola s potniki pa je zgrmela v prepad. Po dozdajšnjih informacijah je življenje izgubilo devet ljudi. Preostale teme oddaje: - V Demokratični republiki Kongo izbruhnil vulkan Nyiragongo, lava ogroža prebivalce mesta Goma - V tem tednu pri nas potrdili za 36 odstotkov manj novih okužb s koronavirusom v primerjavi s preteklim tednom - Prešernovo gledališče Kranj s premiero Monologi s kavča po 7-ih mesecih odprlo vrata gledalcem
Predsednik republike Borut Pahor je v slovesnem nagovoru na današnji spominski slovesnosti ob 30-ti obletnici pekrskih dogodkov pred izobraževalnim centrom Pekre poudaril, da "Slovenci zmagujemo, če sodelujemo". Kot je dejal, je bila ob ustanavljanju samostojne države odločilna politična in ljudska enotnost. Po njegovih besedah bi bilo zrelo in odgovorno, če bi se trudili sodelovati tudi zdaj. V oddaji tudi: - Na Brdu pri Kranju so se spomnili 31. obletnice izvolitve prve demokratično izvoljene slovenske vlade - Gostinci in turistični delavci v pričakovanju sredstev za zagon in oživitev - V tržaškem gledališču premiera dela Kdo je videl Coco?
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Slovenska vojska je tudi uradno končala sodelovanje v afganistanskih misijah zveze Nato. Pridobljene izkušnje so neprecenljive, pravi poveljnik 15-ega kontingenta in nekdanji načelnik Generalštaba Slovenske vojske Dobran Božič. Preostali poudarki oddaje: - Dijaki bodo samotestiranje v domačem okolju predvidoma začeli v ponedeljek, starejši učenci pa v začetku junija. Jutri bodo tistim, ki so se za to odločili, v šolah razdelili teste. - Socialna kapica deli sindikate in gospodarstvo: prvi v njej vidijo trojanskega konja, drugi se bojijo, da se vlada za uvedbo ne bo odločila. - Danes zaznamujemo svetovni dan čebel. A to leto zaradi slabega vremena ni prineslo razlogov za praznovanje
Gibanje Za pitno vodo je v državni zbor prineslo več kot 48 tisoč podpisov volivk in volivcev za razpis referenduma o zakonu o vodah. Na referendum bomo najverjetneje odšli v začetku julija. Še nekaj drugih poudarkov oddaje: Minister za kulturo Vasko Simoniti odločitve o odpovedi razstave slovenskih umetnin v Bruslju ne namerava preklicati. Evropska unija je napovedala odpiranje meja za vse potnike, ki bodo popolno cepljeni proti covidu-19. Spopadi med Izraelom in Palestinci se nadaljujejo 10-ti dan zapored; kljub krepitvi pritiskov za takojšnjo zaustavitev nasilja premirja še ni na vidiku
Še vedno odmeva včerajšnje dogajanje v državnem zboru, ko se je redna seja končala, preden se je sploh začela. Ob tem pa opozicija ni zadovoljna niti z novim razrezom v delovnih telesih, češ da koaliciji pripada preveč mest. Izhod iz pat položaja bodo iskali na jutrišnjem srečanju vodij poslanskih skupin. STA ne sme postati odvisna od katerekoli ideološke, politične ali ekonomske skupine, so ob vložitvi kazenske ovadbe zoper direktorja Ukoma poudarili v Pravni mreži za varstvo demokracije. Medtem ko ministrstvo za kulturo še vedno molči glede odpovedi razstave v Evropskem parlamentu, se je odzval eden od nesojenih razstavljavcev Arjan Pregl. Kot je dejal, gre za izrazito totalitarno in partijsko gesto. Sindikat poklicnega gasilstva je napovedal zaostritev dejavnosti, tudi pripravo na stavko.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Mineva sedmi dan silovitega obstreljevanja med izraelsko vojsko in palestinskimi gibanji, narašča število smrtnih žrtev, med njimi so tudi otroci. Izraelska vojska je od sinoči napadla več kot 150 ciljev, med njimi bivališča vodilnih predstavnikov Hamasa. To palestinsko gibanje je sprožilo več raket proti izraelskemu ozemlju. O konfliktu bo danes na izredni seji razpravljal Varnostni svet Združenih narodov - seja bo odprta, kar pomeni, da bodo lahko v razpravi sodelovale tudi države, ki niso članice tega organa svetovnega organizacije. Preostale teme oddaje: - Na Bližnjem vzhodu namigi o začasnem premirju med izraelskimi in palestinskimi silami. - Bodo jutri, na vrhu Brdo-Brioni potrdili izjavo o nespremenljivosti mej na Balkanu? - Novo zmagoslavje kajakašic Špele Ponomarenko Janič in Anje Osterman
Danes zaznamujemo svetovni dan podnebnih sprememb. Države so se s pariškim podnebnim sporazumom zavezale, da dvig povprečne globalne temperature do konca stoletja ne bo presegel dveh stopinj Celzija, še bolje pa bo, če se omeji na stopinjo in pol. Slovenija se je od začetka 60-ih let prejšnjega stoletja za toliko že segrela, ugotavlja Agencija za okolje. V Dogodkih in odmevih tudi: - Ministrstvo za kulturo zaradi domnevne neuravnoteženosti več medijem zavrnilo sofinanciranje programskih vsebin - Predsednik Pahor ob dnevu Slovenske vojske napovedal začetek novega obdobja - V izraelskem napadu na begunsko taborišče v Gazi ubitih še osem otrok
Sindikati so se umaknili iz Ekonomsko-socialnega sveta, danes pa podrobneje pojasnili razloge za to. Glavni razlog je pomanjkanje socialnega dialoga. Odhod sindikatov iz sveta pa pomeni, da socialni dialog na državni ravni za zdaj ni mogoč. Pristojni minister sindikate že vabi nazaj za pogajalsko mizo. A ti pravijo, da vlada krši svoja lastna pravila delovanja sveta, določena leta 2017 - takrat se je namreč zavezala, da brez predhodne vsebinske obravnave predpisov, ki se nanašajo na temeljna ekonomska in socialna področja, teh ne bo predlagala ali pošiljala v obravnavo državnemu zboru. In dokler vlada tega pravila ne bo spoštovala, ne nameravajo sodelovati v ESS-ju. Preostale teme oddaje: - Po novem vladnem covidnem semaforju v zeleni fazi za prireditve ne bo omejitev, a le ob pogoju PCT - Med Izraelom in Gazo ogenj ne pojenja, število civilnih žrtev na palestinski strani pa se povečuje - Lokalni prebivalci po predlogu okoljskega ministrstva ne bi imeli več pomembnejše vloge pri projektih, ki posegajo v okolje
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Funkcija predsednika Računskega sodišča Tomaža Vesela v Fifi ni sporna, je ugotovila Komisija za preprečevanje korupcije. Vesel ni presenečen, je pa po njegovem to lahko dobra priložnost za opravičilo nekaterih političnih akterjev. V oddaji tudi o tem, da vabila k cepljenju dežujejo. Tudi to je dokaz, da je cepiv v državi vse več, ne pa še dovolj, da bi izbirali med njimi. Cepljenje bo, kot kaže, tudi eden od pogojev za dokaj neovirano poletno dopustovanje. Minister za zdravje Janez Poklukar pravi, da so na tem področju še posebej dejavni. Za lažji prehod Slovencev na Hrvaško pogovori tečejo že danes. V mednarodni skupnosti odmeva novo stopnjevanje nasilja na Bližnjem vzhodu, ki je zahtevalo že več kot 50 smrtnih žrtev, veliko večino na palestinski strani, mirovna prizadevanja pa za zdaj niso obrodila sadov. Evropska nogometna zveza pa se je brez milosti lotila klubov, ki so želeli postati super-ligaši. Realu, Barceloni in Juventusu grozi, da bodo ostali brez tekmovanj.
Slovenija je glede na podatke v rumeni fazi epidemije, sedemdnevno povprečje primerov okužbe je manjše od 600, število hospitaliziranih manjše od 500. Ali bo rumena prinesla tudi sprostitve, bo odločala vlada. Na poti v zeleno pa ključno ostaja cepljenje. Najpogostejše vprašanje tistih, ki prejmejo vabilo na cepljenje, ostaja, s katerim cepivom bodo cepljeni. Če je odgovor AstraZeneca, si še vedno marsikdo premisli. Ostale novice: - Za nakup Nove KBM naj bi se ob madžarski OTP zanimala tudi avstrijska Erste Group - Zdaj je uradno: Svet Javne agencije za knjigo vladi predlaga, da za v. d. direktorja imenuje Dimitrija Rupla. - Izraelska vojska in Hamas merita moči, iz Gaze poročajo o smrtnih žrtvah, med ubitimi tudi otroci.
Ker Evropska unija od junija ne bo več naročala cepiv AstraZenece in ker so bile dobave tega podjetja do zdaj nezanesljive, se 133 tisoč ljudi, ki so bili pri nas cepljeni s prvim odmerkom, upravičeno sprašuje, kaj bo z drugim. Pristojni mirijo, da bo cepiva dovolj, a hkrati dodajajo, da bi ga - če bi ga zmanjkalo - nadomestili s cepivom Pfizerja ali Moderne. V oddaji tudi: - Številni gostinci so kljub možnosti strežbe v notranjosti lokalov do tega zadržani zaradi strogih pogojev, a zadovoljni zaradi rahljanja ukrepov - Notranje ministrstvo in Policijski sindikat sta podpisala stavkovni sporazum, našo južno mejo od danes varuje tudi 21 tujih policistov - V sojenju zaradi preskakovanja čakalnih vrst v zdravstvu so bili vsi obdolženi oproščeni
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Neveljaven email naslov