Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
6381 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Evropska komisija je, po pričakovanjih, predlagala končanje postopka presežnega primanjkljaja za Slovenijo, v priporočilih za ukrepanje v prihodnjih dveh letih pa je izpostavila pokojninsko in zdravstveno reformo, povečanje zaposljivosti nekvalificiranih in starih oseb ter ureditev problema slabih bančni posojil. Odločitve o morebitnem kaznovanju Portugalske in Španije zaradi kršitve proračunskih pravil je odložila na poletje in jima podaljšala rok za znižanje primanjkljaja. Iz Bruslja poroča Erika Štular.
Slovenija je lani – torej v predvidenem roku – znižala primanjkljaj na 2,9 odstotka BDP, torej pod dovoljene tri odstotke, na podlagi njenih načrtov komisija pričakuje, da bo tako tudi v prihodnje, zato predlog za končanje postopka presežnega primanjkljaja.
V spodnjem posnetku lahko slišite izjavo in čestitko Pierra Moscovicija – evropskega komisarja za gospodarske in finančne zadeve – Sloveniji za dosežen napredek. Izjava je v angleškem jeziku.
A tudi v preventivni fazi mora država zniževati primanjkljaj. V priporočilu ji komisija nalaga 0,6 odstotni fiskalni napor letos in prihodnje leto. V obrazložitvi priznava, da upoštevaje brezposelnost, reforme in nedavno recesijo ni mogoče govoriti o pregretem gospodarstvu, kar so že doslej trdili minister Mramor in nekateri ekonomisti. A komisija kljub temu piše, da bodo potrebni v obeh letih dodatni ukrepi.
V prvem priporočilu komisija Sloveniji postavlja rok, naj do koca prihodnjega leta sprejme pokojninsko reformo. Reformirati mora zdravstvo in dolgotrajno oskrbo, pri čemer komisija izpostavlja tudi dostopnost in kakovost storitev. Drugo priporočilo znova zadeva ukrepe za boljšo zaposljivost nizko-kvalificiranih in starejših, tretje pa izboljšanje pogojev za financiranje podjetij, vključno z rešitvijo problema slabih posojil. Na koncu priporoča posodobitev javne uprave in boljše upravljanje državnih podjetij.
V ospredju zanimanja sta bili tokrat Španija in Portugalska, ki kršita cilje glede primanjkljaja. Kljub špekulacijam, da bo zanju komisija predlagala postopek kaznovanja, se to ni zgodilo.
To ni pravi trenutek, ne gospodarsko, ne politično, da bi naredili ta korak. K temu se bomo vrnili julija, je pojasnil Moscovici. Po njegovem morajo zagotoviti disciplino, ne pa ustaviti okrevanja ali ubiti naložbe. Državi sta dobili dodatno leto za odpravo presežnega primanjkljaja, do poletja pa bosta morali pripraviti odločne ukrepe za to.
Po doseženem uspehu Slovenije je naši bruseljski dopisnici Eriki Štular oceno napredka podala tudi evropska komisarka Violeta Bulc.
Ustavitev postopka preseženega primanjkljaja je bila pričakovana, saj je bil lanski deficit pod tremi odstotki bruto domačega proizvoda. Zniževanje strukturnega primanjkljaja v prihodnji dveh letih po 0,6 odstotka, bdp-ja ne bo enostavno, zato komisija priporoča sprejem zdravstvene reforme in dolgotrajne oskrbe , ter pričakuje potrditev pokojninske reforme že do konca prihodnjega leta , so prvi odzivi na evropska priporočila. Zbrala jih je Zdenka Bakalar.
Finančni minister Dušan Mramor je izredno zadovoljen s predlogom Evropske komisije o zaključku postopka presežnega primanjkljaja, saj znižanje deficita pod tri odstotke bdpja ocenjuje kot vzdržano. Prav tako je pomembno, da je Evropska komisija upoštevala naše pripombe k metodologiji in zato zahteva nižjo dinamiko zniževanja primanjkljaja , kot bi sicer, je poudaril finančni minister. Strinja se tudi s priporočili za letos in prihodnje leto, ukrepi,pa da so ustrezno upoštevani v obeh proračunih. Več v prispevku Zdenke Bakalar.
Premier Janez Janša je bil med zaslišanjem pred preiskovalno parlamentarno komisijo, ki se ukvarja z ukrepanjem vlade v epidemiji, kritičen do Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Poudaril je tudi, da so bili epidemični ukrepi njegove vlade primerljivi z ukrepi v drugih državah. Še nekaj ostalih tem oddaje: - zdravstvena blagajna posluje stabilno, ob koncu leta ji bo ostalo 70 milijonov evrov, vendar bo s temi najverjetneje pokrivala primankljaj v prihodnjih letih - tudi pri nas je danes potekal podnebni protest mladih, ki v številnih mestih po svetu zahtevajo učinkovito in takojšnje ukrepanje zoper podnebne spremembe - zakonska novela o zaščiti živali zavetiščem prepoveduje usmrtitev zapuščenih živali po 30-ih dneh
Vrhunski dosežki naših športnikov in športnic so med drugim razlog, da se Slovenija lahko kot edina evropska država ponaša z državnim praznikom športa. "Zdrav duh v zdravem telesu" pa je motiv številnih, ki pomembnost športa praznujejo vsak dan. V Dogodkih in odmevih tudi: - Slovenija edina na evropskem epidemičnem zemljevidu obarvana temno rdeče - Začetek srečanja vodij ameriške in evropske diplomacije nakazal zadrego Washingtona in zamero Bruslja - Predlogu preprostejših in hitrejših postopkov graditve in umeščanja objektov v prostor se obeta podpora v državnem zboru
Polsanci so danes presenetljivo zavrnili uvedbo posebnih glob za žaljenje in nedostojno vedenje. Glasovanje odraža negotovost glede moči koalicije oziroma opozicije v državnem zboru. Druge teme oddaje: - Kdaj bo prebolevnikom, cepljenim z enim odmerkom, spet veljalo covidno potrdilo? Pristojni brez odgovora - Izzivi kmetijstva: prilagajanje na podnebne spremembe počasno in drago - Slovenski kajakaši na svetovnem prvenstvu osvojili bron, kajakašice tik pod stopničkami
Krivulja rasti primerov okužbe s koronavirusom ni več tako strma, po ocenah Inštituta Jožef Štefan se širjenje virusa nekoliko upočasnjuje. Za obvladovanje epidemije je po zadnjih ocenah stroke potrebna najmanj 80 odstotna precepljenost. V Dogodkih in odmevih tudi: - Opozicija: Globe za nedostojno vedenje so strašenje in uvedba verbalnega delikta. Se obeta ustavna presoja? - Spor Francije z Avstralijo nova lekcija Uniji, da mora okrepiti skupno zunanjo in varnostno politiko - Poslovil se je zamejski vsestranski likovni umetnik Klavdij Palčič
Slovenski odbojkarji so sinoči na evropskem prvenstvu na Poljskem osvojili srebrno kolajno. Po izenačeni finalni tekmi v Katovicah so bili s 3:2 v nizih boljši Italijani. Našim odbojkarjem se tako še v tretjem finalu odbojkarskega prvenstva stare celine ni uspelo zavihteti na evropski vrh: leta 2015 so jih v finalu premagali Francozi, leta 2019 pa Srbi. Slovenski odbojkarska reprezentanca se je danes popoldne že vrnila v domovino in se bo udeležila slavnostnega sprejema na Kongresnem trgu. Preostali poudarki oddaje: - V državi upravi kmalu le sistem PC: več sindikatov zahteva ustavno presojo ukrepa, med njimi oba policijska. - Vlada napoveduje nova stanovanja; dodaten denar za rešitev stanovanjske problematike tudi občinam. - Ruski volilci so odločili: na oblasti ostaja Enotna Rusija, v poslanskih vrstah več komunistov.
V tretje gre rado, pravi slovenski pregovor in stiskamo pesti, da se bo uresničil za naše odbojkarje. Po dveh srebrnih kolajnah na evropskih prvenstvih nocoj v Katovicah odkrito ciljajo na zlato, čeprav bodo njihovi nasprotniki v finalu Italijani, ki so na tem prvenstvu izgubili le tri nize. Druge teme: Zakaj so Primorci po deležu cepljenih proti covidu med zadnjimi v državi Sejem MOS v Celju je zadovoljil tako prireditelje, razstavljalce kot obiskovalce Talibani so snedli obljube o nadaljnjevanju izobraževanja za ženske
Cepilni centri zaradi izrednega povečanja zanimanja za cepljenje iz preteklih dni, ki ga je - kot kaže - sprožila uveljavitev pogojevanja s PCT-jem tako rekoč povsod, delujejo ta konec tedna. Da jim ne bi zmanjkalo odmerkov, so jih po besedah koordinatorja za logistiko Jelka Kacina to dopoldne zagotovili nekaj tisoč. Ostale teme: - Zavrnitev cepljenja proti covidu s tretjim odmerkom za vse Američane udarec za predsednika Bidna - Francija avstralsko odpoved nakupa njenih podmornic označila za nož v hrbet - Predsednik Pahor na 40-ti Stični mladih pozval k strpnosti in dialogu
Od prvega oktobra bodo morali zaposleni v državni upravi izpolnjevati pogoj prebolelosti ali cepljenja proti covidu z najmanj enim odmerkom. Kot je povedal minister za javno upravo Boštjan Koritnik, bo to veljalo za ožjo državno upravo, in sicer za ministrstva, organe v sestavi, inšpekcije, policijo, vojsko in upravne enote. Iz vrst pravne stroke prihajajo opozorila, da je ustava jasna: kadar govorimo o posegu v temeljno človekovo pravico, se ta lahko zgodi le z zakonom, pravi odvetnica Nataša Pirc Musar. Ostale teme: - Ob svetovnem dnevu varnosti pacientov zdravniki zatrjujejo, da s strokovnega vidika uvedba obveznega cepljenja proti covidu ne bi bila sporna. - V nekaterih državah članicah Unije, na primer v Italiji, Franciji in Grčiji, že uvedli obvezno cepljenje za delavce v zdravstvu in negi - Razmere na Korejskem polotoku se zaostrujejo, Koreji kažeta mišice z balističnimi raketami - Pred enim od lokalov v ljubljanskem BTC-ju popoldne izbruhnilo streljanje, poškodovani so trije ljudje
Po včerajšnjih neredih, ki so izbruhnili na sprva mirnem protestu v Ljubljani proti pogojem PCT, so policisti za zdaj pridržali devet ljudi. Policija je ugotovila, da so bili napadalci organizirani, v nemirih pa je bilo lažje poškodovanih sedem policistov in en udeleženec. Kot je pojasnil generalni direktor policije Anton Olaj, preiskava še poteka. V javnosti se vrstijo obsodbe nasilja in pozivi k mirnemu izražanju mnenj. Predvsem na družbenih omrežjih, pravi strokovnjak za komunikologijo Dejan Verčič, bi morali komunicirati bolj odgovorno. Evropska komisija ugotavlja skrb vzbujajoč trend povečevanja fizičnih napadov na novinarje, pa tudi pravnih in spletnih groženj. Septembra bi moralo biti Cerkniško jezero sicer ojezerjeno, a se je vodna bilanca spustila kar 22 metrov pod površje jezera.
PCT je od danes kratica vsakdanjika, a ne brez jeze posameznikov v gostinskih lokalih, na bencinskih servisih in drugod. Pomisleke imajo tudi v podjetjih. Dodatne omejitve so sicer številne spodbudile k cepljenju proti covidu, na več cepilnih mestih je gneča. Med članicami Unije so velike razlike v precepljenosti, pa je v letnem nagovoru o razmerah v povezavi opozorila predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen. 27-erica je napovedala dodaten, obsežen sveženj pomoči Afganistanu. Iz Kabula medtem prihajajo poročila o sporu med posamičnimi frakcijami talibanov. V Celju sta rredsednika slovenske in madžarske vlade odprla sejem MOS. Sosedi bosta še okrepili gospodarsko sodelovanje, tudi z namenskim skladom.
Tik pred jutrišnjo uveljavitvijo pogojev PCT tako rekoč za vsakogar in povsod se povečuje zanimanje za cepljenje proti covidu, pristojni pa se pripravljajo na nadziranje izpolnjevanja omenjenih pogojev. Medtem iz vlade vnovič prihajajo razmišljanja o odloku, po katerem bi za javne uslužbence lahko kmalu veljala le pogoja prebolel in cepljen, ne pa tudi testiran. Vlada je sicer na obisku savinjske statistične regije. V ospredju pogovorov je prestrukturiranje premogovništva. V Šaleški dolini za zdaj niso zadovoljni s predlagano nacionalno strategijo o tem. Razlaščeni ob bančni sanaciji pozdravljajo odločitev sodišča v Strasbourgu o tem, da niso imeli možnosti učinkovitega pravnega sredstva za izpodbijanje izrednih ukrepov Banke Slovenije. Finančni minister Andrej Šircelj je sodbo primerjal z zakonom o sodnem varstvu, o katerem bo odločalo ustavno sodišče. S Certifikatom Kulturno podjetje želijo nosilci projekta spodbujati k vključevanju kulture v poslovna okolja.
Pristojni so danes predstavili nekatere podrobnosti o vladni zaostritvi izvajanja sistema PCT. Od srede bodo morali vsi zaposleni in uporabniki storitev izpolnjevati enega od pogojev PCT. Izjeme so, vendar jih je zelo malo. Državni sekretar na gospodarskem ministrstvu Simon Zajc poudarja, da preverjanje izpolnjevanja omenjenih pogojev ne bi smela biti težava. Odzivov na vladni odlok je veliko. Ostala vsebina: Ob začetku donatorske konference za Afganistan znova opozorila na grozečo humanitarno katastrofo v državi. V kaninskem pogorju odkrili eno izmed sto najglobljih jam na svetu.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Svet se danes spominja terorističnih napadov na Združene države Amerike pred 20 leti. Tragični dogodki, ki so pred 20 leti dodobra pretresli svet in tlakovali nove smernice v dojemanju svobode in varnosti, še danes odmevajo po vsem svetu. Druge teme: - Evropska unija stoji ob strani Združenim državam v branjenju svobode in sočutja pred sovraštvom. - V Idriji proslava ob 74. obletnici priključitve Primorske matični domovini - Desus v senci včerajšnjega burnega dogajanja na klavzuri stranke zaznamoval 30-letnico delovanja.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Epidemična slika se hitro poslabšuje. Tudi danes so pristojni potrdili več kot tisoč novih primerov okužbe z novim koronavirusom. V bolnišnicah se zdravi 269 bolnikov s covidom, 63 jih potrebuje intenzivno zdravljenje. Ob takšni rasti bomo po najnovejših izračunih že sredi prihodnjega tedna prešli v tako imenovano temnordečo stopnjo. Vlada danes kljub vse večjemu številu novih okužb ni sprejela dodatnih omejitvenih ukrepov. Bolnišnice se polnijo, zato marsikje že omejujejo delo v drugih oddelkih. V celjski so se oglasili ortopedi. Zaradi omejevanja operacij zdravniki in medicinske sestre razmišljajo celo o odpovedi pogodbe o zaposlitvi. Ostali poudarki oddaje: - Srečanje pogajalcev ekonomsko-socialnega sveta za pripravo dogovora o obnovitvi socialnega dialoga. - Stranka SAB se je povečala za 250 članov, večina je nekdanjih članov Desusa. - Prejemnik kristala Vilenice grški pesnik, performer in filmar Jazra Khaleed.
Epidemična slika pri nas se pričakovano slabša. Prvič v četrtem valu je bilo včeraj potrjenih več kot tisoč novih primerov okužbe, pozitivna je bila dobra petina brisov. Povečuje se tudi število covidnih bolnikov v bolnišnicah, hospitaliziranih je 243 ljudi, od teh jih 62 potrebuje intenzivno nego. Včeraj so umrli trije ljudje s koronavirusno boleznijo. Kot je danes vnovič opozoril minister za zdravje Janez Poklukar, še vedno ni prepozno, da dosežemo zadostno precepljenost prebivalstva za zajezitev širjenja virusa. Preostali poudarki oddaje: - Slovenski znanstveniki razvili napredno celično zdravilo za zdravljenje raka prostate. - Talibani predstavili novo afganistansko vlado, v kateri ni žensk, bodoči premier pa je na terorističnem seznamu Združenih narodov. - Uspehi naših paraolimpijskih športnikov na olimpijskih igrah spodbuda tudi za nove generacije.
Ministrico za izobraževanje Simono Kustec v dobre pol leta čaka že druga interpelacija, minister za pravosodje Marjan Dikaučič pa si je v nekaj manj kot treh mesecih mandata pridelal prvo. Obe interpelaciji sta bili napovedani pred časom, danes so ju stranke alternative KUL vložile. Za uspeh interpelacij stranke KUL-a potrebujejo 46 poslanskih glasov, imajo jih, kot pravijo, 43. Poslanke in poslanci bodo o delu in odgovornosti ministrov Simone Kustec in Marjana Dikaučiča govorili v drugi polovici oktobra. Preostali poudarki oddaje: - Število novih primerov okužbe s koronavirusom se vztrajno povečuje, vse več covidnih bolnikov v bolnišnicah. - Evropska komisija sodišču Unije predlagala naložitev finančne kazni Poljski zaradi nespoštovanja sodbe o disciplinski zbornici za sodnike. - Vrstijo se opozorila humanitarcev, da Afganistanu grozi splošno pomanjkanje osnovnih storitev in hrane.
Po petkovem incidentu, ko je skupina protestnikov, ki nasprotuje cepljenju, vdrla v prostore Televizije Slovenija in v studiu informativnega programa zahtevala programski čas, je vodstvo RTV Slovenija napovedalo zaostritev varnostnih protokolov. Upravna enota Ljubljana pa naj bi še danes z odločbo prepovedala zbiranje omenjene skupine protestnikov. V Dogodkih in odmevih tudi: - Vrhovno sodišče odločilo: Vlada mora po zakonu financirati STA, uredba ni potrebna - Informacijsko pooblaščenko močno skrbi predlagano širjenje policijskih pooblastil - Hospitalizacijo zaradi covida potrebujejo vse mlajši bolniki. Zmeda ob širjenju pogojev PCT
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Neveljaven email naslov