Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
Prvo avgustovsko popoldne bo verjetno prineslo najvišje temperature dozdajšnjih poletnih dni. Vročina preizkuša inovativnost tistih, ki so se odločili, da zaradi virusne negotovosti najdejo skrite kotičke doma, kot tudi potrpežljivost tistih, ki so se podali na pot proti morju; ob tem pa ujeli val jeklenih konjičkov z zahoda in severa oziroma kolone tujcev ob začetku ferragosta in tudi preostalih dopustniških dni v soseščini. V oddaji še: - Ob razpršenih okužbah doma previdno tudi na tujem - Del Evrope znova z omejitvami in pozivi mladim, naj covid jemljejo resno - Pandemija Američane prisilila, da so se ozrli v družbeno ogledalo - Na Gradu Snežnik odpirajo portal v magični svet Zofijinih sanj
Vroč, zadnji julijski dan je razbelil novo zgodbo o domnevnem okoriščanju med politiki. Predsednica Desusa, ki se že nekaj dni otepa zadeve Vinakras, se zdaj sooča še z očitki, da je enega od junijskih koncev tedna prenočevala v Izoli na stroške tamkajšnje občine - čeprav naj ne bi šlo v celoti za služben obisk. Gre za primer, ki sproža vprašanja o ozadju zgodbe, pravici do poizvedovanja o družini javnega funkcionarja ter o delovanju članov vlade v času, ko je ločnica med delom in oddihom zabrisana. V oddaji še: - Bodo pristojni popustili glede premeščanja okuženih iz domov starejših? - Rekordni koronski udarec v trebuh evropskega gospodarstva - Spremembe v Belorusiji? Na shodu v podporo tekmici predsednika Lukašenka več 10 tisoč ljudi - Na radijski potep: Prvi ob sobotnih jutrih v gorah
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Ob dobrih 900 testiranjih so včeraj pri nas potrdili 14 okužb s koronavirusom. V hrastniškem domu starejših so odkrili še dve, o potrjeni okužbi poročajo tudi iz Zdravstvenega doma Šentvid pri Ljubljani. Poleg domov za starejše pa žarišča očitno postajajo tudi delovna okolja, zato zdravstvena stroka svetuje delo od doma, kjer je to mogoče. Drugi poudsarki oddaje: - Mimo razpisa imenovan novi vodja Nacionalnega preiskovalnega urada - Vse večja negotovost ob skorajšnjem izteku pomoči za brezposelne Američane - Hrvaška za finančno sodelovanje pri graditvi drugega bloka krške nuklearke - Po smrti otroka v Soči predlog za zvočno opozorilo ob dvigovanju gladine reke
Slovenska obala je konec julija polna, tudi zaradi turističnih bonov - številne kljub temu mika dopustovanje na Hrvaškem, kjer predvsem na jugu beležijo občuten upad števila turistov - v teh dneh sicer pri južnih sosedih dopustuje približno 700 tisoč ljudi, Slovenci smo drugi najštevilčnejši gostje, takoj za Nemci. Bo tako ostalo? V oddaji še: - Boj za mesto ustavnega sodnika: Andraž Teršek želi, da poslanci razkrijejo vse karte - Okoljevarstveniki želijo več evropskega poguma pri zelenih reformah - V Neaplju preiskava smrtne prometne nesreče, ki naj bi jo povzročil slovenski podčastnik
V Hrastniku, ki s 73-imi aktivnimi okužbami s koronavirusom že nekaj časa velja za žarišče pri nas, včeraj niso potrdili novega primera. So pa še enega potrdili pri strokovni sodelavki celjskega vrtca Tončke Čečeve, katerega enota Center tako ta teden ostaja zaprta. Avstrija zaostreno nad potnike z zahodnega Balkana Vladajoča poljska stranka za zdaj vztraja pri carigrajski konvenciji Kitajska zaprla ameriški konzulat v Čengduju
Epidemiološke razmere v občini Hrastnik se umirjajo, kar pa ne velja za tamkajšnji dom starejših občanov, kjer so včeraj potrdili 13 novih okužb s koronavirusom. Vodja svetovalne skupine za covid-19 Bojana Beović je danes povedala, da dokler bomo imeli na ravni države zgolj nihanje števila novih primerov, krepitev zajezitvenih epidemioloških ukrepov ne bo potrebna. Podobno menijo tudi v naši največji bolnišnici. - Po štirih mesecih znova odprte trgovine v nedeljo - Evropski parlament kritičen zaradi zmanjšanja okoljskih sredstev v novem proračunu Unije - V Rusiji montirani procesi kot kaže še niso stvar preteklosti - Nova spletna stran Slovenia Outdoor utrjuje sloves naše države kot dejavne destinacije
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
V domu starejših v Hrastniku se razmere stabilizirajo. Danes tam urejajo cone za ločevanje okuženih. Pomaga medicinsko osebje iz več drugih domov, ki se je odzvalo na poziv po pomoči. Medtem pa iz strokovnih vrst prihajajo opozorila, da okužbe v državi morda uhajajo izpod nadzora. Znova je slišati tudi pozive k upoštevanju vseh preventivnih ukrepov. V oddaji še:\t\t\t\t\t\t - Sindikati obžalujejo odločitev o vnovičnem odprtju trgovin ob nedeljah - Obisk družine kmetijske ministrice Pivčeve na Krasu pod drobnogledom KPK - Kitajsko-ameriški odnosi vse bolj zaostreni - V Bruslju predstavili načrt za učinkovitejše preprečevanje zlorab otrok
Velika večina od 27-ih novih okužb s koronavirusom je iz Hrastnika. V tamkajšnjem domu starejših, kamor sta se odpravila pristojna ministra, se je skupno število primerov zvišalo na 40. Medtem iz Celja poročajo o okužbah v tamkajšnji bolnišnici in vrtcu. Druge teme: - Subvencioniranje čakanja na delo podaljšano do konca avgusta - Izhodišča rebalansa proračuna predvidevajo 3 milijarde evrov minusa - Bruselj: Slovenija na medijskem področju ne bi smela slediti Madžarski - Evropske poslance v svežnju za obnovo moti znižanje sredstev za zdravstvo
Pri nas so ob tisoč 150-ih testih na koronavirus včeraj potrdili 29 okužb. Umrl je en človek. Skrb vzbujajoče so razmere v Domu starejših Hrastnik. Dopoldan so ponovno testirali vse stanovalce in zaposlene, rezultati bodo znani še danes in bodo osnova za preureditev prostorov v domu v potrebne cone. V oddaji še: - Za črpanje evropskih sredstev bo treba pripraviti dobre načrte - Kdo bo vodil Nacionalni preiskovalni urad? - Črna gora znova razglasila epidemijo Covida -19 - Bo tudi Italija razglasila izključno ekonomsko cono na morju?
Volk sit in koza cela, pravijo voditelji članic Unije po doseženem dogovoru o skladu za pomoč po prvem valu koronavirusa. 750 milijard evrov težak kompromisni predlog, ki prinaša za malenkost več nepovratnih sredstev kot posojil, so pilili od petka; sprva predvideni pogoji - med njimi spoštovanje vladavine prava in boljši nadzor nad porabo povezave - so ostali v senci evropske diplomatskosti. Slovenija naj bi si od dogovora obetala dobrih 10 milijard evrov pomoči. V oddaji še: - Koronavirusna krivulja v Sloveniji se vzpenja; dodatne okužbe v domu starejših v Hrastniku - Aplikacija o okuženosti pri nas na voljo v mesecu dni: pristojni poudarjajo, da bo varna in prostovoljna - V lovu na cepivo proti covidu-19: Rusi želijo do konca leta 200 milijonov odmerkov - Poslovil se je pianist Hinko Haas, ki je nesebično delil svoje znanje
Pred nadaljevanjem maratonskega vrha Evropske unije je v Bruslju zaznati več optimizma, k čemur je pripomogel tudi nov pogajalski predlog predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela o obsegu pomoči evropskim gospodarstvom, prizadetim zaradi epidemije koronavirusne bolezni. Na enem od najpomembnejših vrhov povezave v zadnjih letih v Uniji ter še posebej v Sloveniji odmeva vprašanje vezave izplačevanja evropskih sredstev na spoštovanje vladavine prava. - Se je naša država postavila na madžarsko stran? - OECD: Slovenski zdravstveni sistem se je hitro in učinkovito odzval na izbruh epidemije - Sistem za vnovčenje bonov deluje nemoteno, porabljenih 20 milijonov evrov od 350-ih - Kulturniki s protestom pred RTV podprli njeno avtonomijo
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Odločanje o zaprtju trgovin ob nedeljah in dela prostih dneh so poslanci preložili na september. Medtem na drugi današnji izredni seji razpravljajo o naložbah v vojsko v vrednosti 780 milijonov evrov. V oddaji tudi: - 6 okužb od včerajšnjih 19-ih v Hrastniku, tam danes potrdili še 4 - Seznam srbskih mest z izrednimi razmerami vse daljši - Prvi ameriški epidemiolog odbija napade Bele hiše - Brez dela bo v Kidričevem ostalo še nekaj sto ljudi
Člani parlamentarnega odbora za kulturo na nujni seji na zahtevo opozicijskih SAB, LMŠ, SD in Levice razpravljajo o napovedanih spremembah medijske zakonodaje. V skladu s predlagano reformo bi po izračunih med drugim RTV Slovenija letno vzeli več kot 13 milijonov evrov. Zaposleni na RTV-ju in njihovi podporniki so zaradi nestrinjanja z napovedanimi spremembami pred parlamentom v Ljubljani pripravili protest. V oddaji tudi o tem: - Ustavni sodniki zadržali izvrševanje dela protikoronske gradbene zakonodaje - Odbor za gospodarstvo za zaprtje trgovin ob nedeljah in praznikih - V vipavskem domu starejših potrjenih 24 okužb, vse bodo znova testirali - Predsednik Knovs-a Matjaž Nemec: majski incident na meji z Italijo ni bil insceniran \t\t\t\t\t\t\t
Tako iz Slovenije kot iz tujine se vrstijo kritike in izrazi zaskrbljenosti za usodo slovenskih javnih medijev. Danes so se kritikam sprememb medijske zakonodaje pridružili sindikati, Evropska radiodifuzna zveza EBU pa se je pridružila pozivu k podaljšanju javne razprave. O tem pravkar razpravlja koalicija. Ostale teme oddaje: - Ustanovljena komisija za preiskavo nakupov zaščitne opreme; med koalicijo in opozicijo letijo že znane puščice - Vse več okuženih v domu za starejše v Hrastniku - Francija ob državnem prazniku nagradila zdravstvene delavce
Narodni dom v Trstu se 100 let po požigu vrača Slovencem. Sam proces vračanja bo sicer po današnjem podpisu dokumenta, s katerim bo dom znova formalno prešel v last slovenske manjšine, trajal več let. A današnji dan je pomemben zgodovniski mejnik na poti celjenja dolgo odprtih ran, zaradi katerih so evropski narodi še vedno razcepljeni. V oddaji še: - Minister Koritnik: uporaba mobilne aplikacije za sledenje okužb bo prostovoljna za vse - Premierjev tvit o Srebrenici zasenčil parlamentarno sejo - Slovenska tiskovna agencija zaskrbljena zaradi vladnih predlogov sprememb medijske zakonodaje - Številni slovenski delavci v Avstriji ostali brez dela, a razmere se umirjajo
Neveljaven email naslov