Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
Po najnovejših podatkih se je število bolnikov s koronavirusom včeraj v primerjavi s sredo zmanjšalo za 7. V bolnišnicah tako še vedno zdravijo 112 ljudi, od teh jih je 30 na intenzivni negi. Včeraj so umrli štirje ljudje, skupno 20. Število okuženih se je povečalo za 37. Najbolj kritično je v domovih za starejše, kjer se še naprej povečuje število okuženih. Čeprav so to največja žarišča okužb, poleg tega je v njih najbolj ranljiva populacija, so še vedno zdravstveno in kadrovsko podhranjeni. Pogosto se znajdejo v komunikacijskem nasprotnem ognju med različnimi pristojnimi, po drugi strani pa so tarče vse več kritik in pritiskov, tako z vladne strani kot s strani javnosti V oddaji še: - Policija že danes poostreno nadzoruje upoštevanje omejitev gibanja - Vlada se še ni odrekla nameri o vojakih na meji - Veliko vprašanj glede napotitve delavcev na čakanje na delo - Epidemija v Italiji na površje dvignila slabe plati krčenja javnega zdravstva
V teh dneh so najbolj kritične točke širjenja koronavirusa domovi za starejše občane. Pristojni si zato prizadevajo, da bi zdave oskrbovance preselili na druge lokacije in jih obvarovali pred boleznijo. Doslej je za posledicami umrlo 16 ljudi, okuženih je 897. V oddaji tudi o tem: - Poslanke in poslanci o prvem svežnju pomoči za blažitev posledic epidemije - Iz Bruslja opozorila, da gredo nekateri ukrepi držav predaleč - Število okuženih z novim koronavirusom bo v svetu kmalu preseglo milijon - Maturitetni esej pri slovenščini naj bi pisali v ponedeljek, 1. junija
Prvi mož Združenih narodov Antonio Guterres je pandemijo bolezni Covid19 označil za največjo preizkušnjo po drugi svetovni vojni. Ozdravela je petina od skupno 875 tisoč okuženih z novim koronavirusom, umrlo je več kot 43 tisoč ljudi, od tega tri četrtine v Evropi. Pri nas je koronavirus zahteval 15 smrtnih žrtev, potrjenih okužb je 841: - Petina teh je iz domov za starejše, dvomi glede vračanja zdravih oskrbovancev svojcem - Gospodarstveniki si v drugem protikoronskem svežnju želijo 2 milijardi evrov - Usklajeno ukrepanje bi ublažilo hudo svetovno recesijo
Število smrtnih žrtev koronavirusa pri nas se je od včeraj povečalo za 4 na skupno 15. Potrjenih okužb je več kot 800. Med njimi so tisti iz tujine, ki so v karantenah po državi. Bolnišnice, v katerih se zdravi 119 bolnikov - od tega 28 na intenzivni negi, je zapustilo 6 ljudi. Skrb vzbujajoče ostajajo razmere v domovih za starejše. Še to: Zdravljenja koronavirusa z zdravili za druge namene se ne lotevajte sami! V oddaji še: - Prvi mož Inštituta za javno zdravje kritičen do nekaterih ukrepov vlade - Sporna pooblastila policiji umaknjena iz protikoronskega svežnja - Psihologi: vlada naj ob sprejemanju ukrepov poskrbi za blaženje napetosti - Zdravniki iz Bergama žrtve številnih napak oblasti
Do kdaj bo trajala kriza zaradi koronavirusa? Pristojni poudarjajo, da bodo za zajezitev širjenja virusa ključni prihodnji tedni. Vladni sveženj pomoči, o katerem danes razpravlja tudi koalicija, je predviden za dva meseca. Učenci bodo po najbolj svetlih napovedih doma še mesec dni, po bolj temnih pa celo tri - torej do konca šolskega leta. Naša nova realnost so maske in rokavice v javnosti ter dodatna omejitev gibanja. V oddaji še: - Koronavirus pri nas se širi upočasnjeno, včeraj brez smrtnih žrtev - Ob usklajevanju svežnja pomoči ostaja nekaj nejasnosti - Zapleti ob vrnitvi Srbov iz Slovenije, v Srbiji 24-urna karantena? - Olimpijski ogenj v Tokiu se bo razplamtel 23-ga julija prihodnje leto
Enkratna denarna pomoč za upokojence, študente in velike družine Samozaposlenim po 700 eurov za april in maj Ostreje nad kršitve odloka o omejevanju gibanja, ne samo v Sloveniji V Nemčiji se polnijo bolnišnice, Španija z novim črnim dnevnim rekordom 30 let Zdravljice - himne
Italiji na pomoč Rusi, njihova solidarnost neiskrena? ZDA drvijo v katastrofo Vlada na Brdu pri Kranju o mega zakonu Čas v samoizolaciji si lahko krajšate z brezplačnimi slovenskimi filmi Trifunovič ni več selektor košarkarjev
Število okužb z novim koronavirusom se je pri nas v zadnjem dnevu močno povečalo, potrjenih je 70 novih okužb. V Sloveniji je doslej koronavirusna bolezen zahtevala devet življenj. V Velenju so medtem razburjeni, ker je država 41-im ljudem, ki so ponoči z evakuacijskim poletom prispeli iz Španije, karanteno odredila v tamkajšnjem hotelu. Vlada pa bo na popoldansko-nočni seji odločala o predlogih ukrepov za pomoč prizadetim v epidemiji. Drugi poudarki oddaje: - Vrtci po Sloveniji zaprti najmanj do 17-ega aprila - Minister Hojs z dobrim občutkom glede sprožitve 37.a člena zakona o obrambi - Trump bi kljub epidemiji ameriško gospodarstvo zagnal v 14-tih dneh - Slovenski glasbeniki popoldne za vse, ki ostajate doma
"Ukrepi za boj proti koronavirusu so nujni, ne smejo pa obiti demokracije." To je ključno sporočilo dopoldanskega skupnega sestanka predsednikov države, vlade in obeh domov parlamenta. Iz ust vladnih predstavnikov pa je bilo slišati, da bo Slovenija v štirih tednih, torej do takrat, ko bo po nekaterih projekcijah epidemija pri nas dosegla vrhunec, dobila skoraj 500 respiratorjev. Zdravstvena stroka poziva tudi k čimprejšnjemu nakupu in razdelitvi dodatnih zaščitnih sredstev, ki so nujna za uspešen spopad z virusom. Tega se dobro zavedajo v domovih za ostarele: - V šmarskem domu okuženih že 32 oskrbovancev - Svetniki se odrekajo vetu na interventne zakone - Američani nad covid-19 z dva tisoč milijardami dolarjev - Pomor v Christchurchu: strelec priznal krivdo
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Skupina 13-ih strokovnjakov in vlada so določili smernice za pripravo protikriznega zakona za blažitev posledic epidemije koronavirusa. Z zakonom bo država vskočila pri plačevanju nadomestil in prispevkov v pokojninsko ter zdravstveno blagajno za delavce na čakanju, pomagala bo tudi pri izpadu dohodkov samozaposlenim in upokojencem do 700 evrov. Status za zaposlene, ki ne morejo delati zaradi višje sile, se izenačuje s statusom delavcev na čakanju. Po navedbah vlade gre za največji tovrstni sveženj pomoči v zgodovini Slovenije. Zbrali smo že prve odzive. V oddaji še: - Število okuženih pri nas se je povečalo na 480, danes umrla četrta bolnica - Iz prve roke: preobremenjenost zdravnikov v boju proti koronavirusu v Lombardiji - Tokio letos ne bo gostil poletnih olimpijskih iger - zamaknili naj bi jih za leto dni - Iz prve roke: preobremenjenost zdravnikov v boju proti koronavirusu v Lombardiji - Tokio letos ne bo gostil poletnih olimpijskih iger - zamaknili naj bi jih za leto dni
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Ob izredni situaciji, ki jo je povzročila epidemija koronavirusa, je zjutraj hrvaško prestolnico in okolico stresel še silovit potres. Prebivalci so prestrašeni zbežali na ulice, poročajo o precejšnji gmotni škodi - po spletu krožijo fotografije deloma porušenih hiš in poškodovanih avtomobilov, evakuirali so porodnišnico. Strah med ljudmi je še večji zaradi protivirusnih ukrepov in navodil, da morajo biti ljudje doma. Potres smo čutili tudi v Sloveniji. Ostale novice: pri nas potrjenih 414 okužb s koronavirusom. Italija še bolj zaostruje ukrepe, vse huje tudi drugod po Evropi. Anti-korona blues - poziv glasbenikov za lažje premagovanje krize.
Število okuženih z novim koronavirusom pri nas se povečuje: od včeraj so potrdili 42 novih primerov. Država za omejevanje širjenja napoveduje nove ukrepe, med njimi se obeta omejitev gibanja na svojo občino. Medtem je premier Janez Janša za obdobje epidemije napovedal 30-odstotno znižanje funkcionarskih plač, medtem ko bodo zaposleni v kritičnih dejavnostih dodatno nagrajeni. Druge teme: - Zaposlenim v zdravstvu, civilni zaščiti, varnosti in kritični infrastrukturi do 200-odstotni dodatek na osnovno plačo - Italija v primežu koronavirusa: v bolnišnico bodo preoblikovali tudi potniško križarko - Svetovni dan Downovega sindroma tokrat z geslom »Mi odločamo!« - Feri Lainšček ob dnevu poezije: Verjamem pesniški resnici o tem svetu
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Poslanke in poslanci na izredni seji odločajo o paketu petih interventnih zakonov, s katerimi želi vlada na eni strani čim bolj omejiti možnost širjenje koronavirusa med prebivalci, na drugi strani pa omiliti posledice epidemije za gospodarstvo. Čez pol ure se bo sešla vlada in po napovedih prepovedala vsakršno zbiranje na javnih površinah. Medtem so blagovne rezerve prejele pol milijona zaščitnih mask, izvedeli pa smo tudi, da je bila Slovenija pri nakupu treh milijonov zaščitnih mask žrtev prevare. V oddaji še: - Širjenje virusa v Domu upokojencev Šmarje pri Jelšah - okuženi še trije zaposleni in šest stanovalcev - Italijanska dežela Benečija poudarja nujnost testiranja za uspešno zaviranje epidemije
Vas zanima aktualno dogajanje? V Dogodkih in odmevih, osrednji popoldanski informativni oddaji, vam ponujamo poročila, analize in komentarje ključnih aktualnih dogodkov tekočega dne – tako s področja politike kot gospodarstva, zdravstva, šolstva, kulture in športa. Vsak dan ob 15.30 na Radiu Slovenija.
Pri nas je po najnovejših podatkih potrjenih 273 okužb s koronavirusom. Da bi to število čim hitreje omejili, je vlada po seji Sveta za nacionalno varnost napovedala stopnjevanje ukrepov. Kot je poudaril premier Janez Janša, bodo v prvem koraku sprejeti najnujnejši zakonski ukrepi, v drugem pa sistemski protikrizni zakonodajni sveženj. Najbolj pomembno je zavarovati najbolj ranljive. Ostale novice: Odstopil direktor Sove Kozmelj, ki je ostal brez vabila na sejo. Evropski komisar za krizno upravljanje Lenarčič: čim bolj številčno testiranje izrednega pomena. Bruselj se pripravlja na zapiranje zunanjih meja Unije za nenujna potovanja. Nogometni euro preložen na poletje prihodnje leto.
Ostre omejitve javnega življenja številni še vedno ne upoštevajo, kljub vsakodnevnemu povečevanju števila okužb. Še posebej so razlog za zaskrbljenost najnovejše informacije o novih okužbah v domovih za starejše. Zato: če vas ne skrbi zase, pomislite vsaj na druge, bolj ogrožene. Kot boste slišali, tega nekateri nikakor ne dojamejo. V oddaji tudi: - Učenje na daljavo prvi dan prekinile tehnične težave - Stroka meni, da subvencije za čakanje na domu ne bodo dovolj - Med vladnimi predlogi možnost predčasne izpustitve obsojencev - Avstrija popolnoma omejila stike ljudi, Madžarska zapira meje
Prva uredba za zajezitev in obvladovanje epidemije, ki smo jo dobili dopoldne, začasno prepoveduje in omejuje javni prevoz. Uredba bo veljala od polnoči. Iz prepovedi so izvzeti intervencijski prevozi in druge nujne službe javnega sektorja. Avtotaksi prevozi so dovoljeni, če voznik avtotaksi vozila pred vstopom novega potnika poskrbi za ustrezno dezinfekcijo. Brniško letališče ostaja odprto, da se Slovenci, ki so v tujini, še vedno lahko vrnejo domov. Nova vlada se sicer danes glede ukrepov še ni oglasila javnosti. V oddaji še: - V Šmarju pri Jelšah po informacijah več okuženih v osamitev - Hrvaška priprla mejo tudi za Slovence - V Italiji hudo pomanjkanje zaščitne opreme - Kljub virusu ostaja pomembno krvodajalstvo
Neveljaven email naslov