Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
6382 epizod
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Danes ustanovljeno novo slovensko združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene čaka še veliko dela. Njihov končni cilj je vzpostaviti enakovreden odnos vseh kmetijskih rastlin, torej konopljo izenačiti s pšenico. Podporo nadaljnjemu delovanju društva so jim sicer ob današnji ustanovitvi izkazali tudi politiki, evropski poslanec stranke Zelenih Igor Šoltes, predstavnica slovenskega parlamentarnega odbora za kmetijstvo Violeta Tomič in kmetijski minister Dejan Židan, ki jih je opozoril naj se pridelovalci konoplje v nadaljevanju povežejo in pripravijo poslovni načrt delovanja, je v oddaji Dogodki in odmevi poročala Jernejka Drolec.
V Sloveniji je približno 500 pridelovalcev goji konopljo na približno 500 ha njiv. V izjavi lahko slišite predsednico Združenja za konopljo za prehrambene in neprehrambene namene Blanko Denko Čeh.
Današnja ustanov združenja za konopljo je korak naprej v njihovi organiziranosti, potem ko so ustanovili štiri odbore: odbor za semena, za pridelavo, odbor za predelavi in najpomembnejši odbor za trženje. V izjavi razlaga podpredsednik Združenja za konopljo Anton Može.
Njihov glavni cilj je zagotoviti enakovrednost vseh kmetijskih rastlin, ali z drugimi besedami izenačiti konopljo s pšenico, sicer pa so cilji še precej splošni, govorijo o prenosu zunanja na svoje člane, spodbujanju sonaravnega načina življenja in inovacijah. Ob vsem leporečju o vsestranskosti konoplje, ki se lahko uporablja tako za prehranske izdelke: kot so olja, čaji, moka, izolacijski in gradbeni material, tekstil, plastične materiale, in v medicinske in rekreativne namene pa jih je kmetijski minister Dejan Židan opozoril, naj se povezujejo in združujejo pri prodaji konopljinih izdelkov, ki jih razvijajo, in naj pripravijo poslovni načrt.
Konoplja je rastlina, ki je v uporabi že tisočletja. Poznali so jo v Mezopotamiji, antičnem Egiptu in Indiji. Kljub temu, za mnoge zdravilna in uporabna rastlina, danes še vedno sodi med prepovedane droge. Od leta 2014 je uporaba farmacevtskih prispevkov iz konoplje v medicinske namene dovoljena, če vam jih predpiše zdravnik. Uporaba naravne konoplje (vršičkov, smole, ekstraktov) pa je še vedno prepovedana. Tudi zato je tudi pri nas vedno več govora o pravici do samooskrbe z zdravilnimi zelišči ter pravici do samozdravljenja s konopljo. Zadnjo nedeljsko noč v maju bomo to rastlino in njeno uporabnost, podrobneje spoznavali z gostoma, ki konopljo zadnjih nekaj let intenzivno preučujeta. Oddajo je pripravila Enisa Brizani.
Že skoraj dve leti je pri nas dovoljena uporaba snovi iz konoplje v medicinske namene. S kanabinoidi – najbolj znana sta THC in CBD – uspešno lajšamo slabost in bruhanje, spodbujamo apetit, blažimo mišične krče in zdravimo bolečino. Z njimi lahko pomagamo bolnikom z epilepsijo, multiplo sklerozo ter rakavimi obolenji. Zdravilni učinki konoplje so v ljudski medicini znani že tisočletja; na seznam prepovedanih drog so jo uvrstili šele v štiridesetih letih prejšnjega stoletja. To je povzročilo zastoj v uporabi in raziskavah njenih zdravilnih ter tudi toksičnih učinkov. Nova spoznanja šele zdaj rahljajo zakonodajo in s tem odpirajo možnost uporabe konoplje v uradni medicini. Podrobneje o terapevtskem potencialu kanabinoidov bodo v oddaji Glasovi svetov govorili onkologinja Josipina Ana Červek, zdravnica Mojca Kržan in farmakolog Lovro Stanovnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Kako se bo po odstopu premiera sestavila slovenska politika? Večina koščkov sestavljanke je zdaj še razstresenih po mizi, a nekaj jih že ugotavlja, da njihove oblike spadajo skupaj. SAB bi se v novo projektno vlado povezala z vsemi, razen z SDS, največja parlamentarna stranka pa bo začela sestavljati, ko bo ocenila, da je za to primeren čas. V oddaji še: - Notranje ministrstvo: večino stavkovnih zahtev policistov smo že uresničili - Kandidat za novega predsednika KPK Robert Šumi pred represijo postavlja preventivo - Britanski premier po brexitu zaostruje nadaljnja pogajanja z Brusljem - Gorski reševalci radi pomagajo, niso pa taksisti
Iztekajoči se teden je pri nas zaznamovalo dogajanje po nepričakovanem odstopu premiera Marjana Šarca. Dnevi, ki prihajajo, pa bi lahko že izrisali bolj jasno sliko o tem ali bodo stranke oblikovale novo koalicijo ali bomo odšli na predčasne volitve. S političnim dogajanjem je povezanih tudi nekaj kadrovskih zadev. O tem več takoj po nekaj drugh poudarkih. - Slovenci na Otoku si po brexitu urejajo status, a razmišljajo tudi o odhodu \t - Rekordna vlaganja v nemške železnice za povečanje potniškega prometa \t - Karantena zaradi koronavirusa prvič izven pokrajine, kjer je izbruhnil - Đoković prek Thiema osmič osvojil teniško prvenstvo Avstralije
Britancem je po treh preložitvah odhoda iz Evropske unije ponoči po 47-ih letih članstva vendarle uspelo zapustiti povezavo. Čeprav so to bučno proslavili, jih kmalu čaka nova težka naloga in s tem tudi 27-terico, s čimer mislimo na pogajanja o prihodnjih odnosih. Oddajo bo zaznamovalo še: - Pahor poziva k stopnjevanju naporov za sprejetje nove volilne zakonodaje - Zeleni bolniški list je preteklost, elektronski naj bi razbremenil zdravnike \t - Ameriški senat bo o odpoklicu Trumpa glasoval v sredo - Arabska liga zavrnila ameriški mirovni načrt za Bližnji vzhod \t
To ni poraz za Slovenijo, je slišati iz vrst slovenske politike potem, ko je sodišče Evropske unije dvignilo roke od slovenske tožbe proti Hrvaški zaradi meje. Poudarjajo, da je sodišče ob odločitvi poudarilo, da je arbitražna razmejitev veljavna in jo morata obe državi uresničiti. A kot boste slišali v oddaji bo Slovenija morala plačati sodne stroške. V oddaji tudi: - Proračun lani z 225 milijoni presežka - Velika odpuščanja v Boxmarku iz Kidričevega - Brexit, ki prihaja s polnočjo, prinaša negotovost - Umrl je Janez Stanovnik
Predčasne volitve ali nova koalicija, to je sedaj vprašanje. Nekaj odgovorov bi lahko prinesle današnje razprave organov strank SD, DeSUS in SDS. Prav slednja, ki ima največ sedežev v parlamentu, ima tudi največ niti v rokah za spletanje morebitne nove koalicije. V oddaji še: - Črnilo Darsa in turškega Džengisa končno na pogodbi o karavanškem predoru - Predsednik Pahor namerava za novega predsednika KPK imenovati Roberta Šumija - Natovi inšpektorji: Slovenska vojska ni izpolnila obljub - Slovenska podjetja zaradi koronavirusa s Kitajsko poslujejo na daljavo - Nove zahteve Agencije za okolje poskrbele za zaplet pri graditvi krvavškega vodovoda
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
S političnega parketa je po včerajšnjem odstopu premierja Marjana Šarca že slišati o tehtanju različnih možnosti. Med njimi naj bi bili v igri predvsem dve, in sicer oblikovanje nove, trdnejše vladne koalicije in predčasne volitve. V strankah zdaj tehtajo svoje odločitve, po nekaterih informacijah se zdi verjetnejša nova koalicija. Jutri se bo sicer tudi uradno začelo iskanje poti do omenjenih možnosti. V oddaji tudi o tem: - Nujno potrebna pokojninska reforma se zamika \t - Pri podpori ukinitvi dopolnilnega zavarovanja odprte vse možnosti - Podpis pogodbe za karavanški predor pred vrati, delovni stroji naj bi zabrneli kmalu - Med prejemniki priznanja prometej znanosti tudi novinarka Radia Slovenija Mojca Delač
Za nekatere presenetljivo, za druge ne, za tretje celo logično. Takšni so odzivi na odstop premiera Marjana Šarca. In kaj zdaj? Možno je iskanje nove večine v zdajšnjem sklicu parlamenta ali pa predčasne volitve. Politika ima svoje računice, interesna združenja pa vladi zamerijo, da v približno letu in pol pod streho ni spravila niti ene nujne strukturne reforme. V oddaji še : - V senci premierovega odstopa odstop finančnega ministra, njegovi razlogi strokovni - V Avstriji ovrgli suma okužbe s koronavirusom, ki ostaja močnejši od ukrepov - Auschwitz, Dachau, Rižarna - spomin na grozote opomin prihodnjim generacijam - Kobe Bryant ostaja navdih generacijam mladih in najmlajših
Podražitev v domovih za starejše: upokojenci krepko na slabšem, zaposleni nič kaj na boljšem Obletnica zmage nad nacifašizmom: kako se osvoboditve Auschwitza spominjajo v Rusiji? Kisla zima za smučarje, a ne povsod: na Kaninu ob dobrem obisku razmišljajo o novi gondoli
- Po uničujočem potresu na vzhodu Turčije izpod ruševin rešili skoraj 40 ljudi - Ob širjenju virusa se Kitajska zapira, pod drobnogledom milijarda prebivalcev - Pravljičnost Kralja Matjaža in njegove dediščine, ki privablja v Črno
Sodišče Evropske unije bo čez en teden odločilo o pristojnosti v tožbi Slovenije proti Hrvaški O ukinitvi dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja še odprta vprašanja, podpora na sredinem glasovanju ni zagotovljena Šarec pred zaslišanjem KNOVSA: zadeva je zame zaključena
Poslovna celota propadle Adrie Airways je po današnji dražbi v rokah Air Adriatica poslovneža Izeta Rastoderja. Ta je za Adrijine dokumente plačal 45 tisoč evrov, kakšni so njegovi načrti, pa še ni znano. V oddaji še: - Slovenija v zadnjih osmih letih brez napredka pri zaznavanju korupcije - Izrael: Slovesnost pred dnevom spomina na holokavst tudi v znamenju političnih zapletov - Štiri kitajska mesta v karanteni zaradi novega koronavirusa - Na Pokljuki se je začel biatlonski praznik \t\t\t\t
Nada Drobne Popović s polnim mandatom na čelu Petrola tudi uradno lahko začne iskanje svoje ekipe za vodenje energetske družbe, ki je v nekaj manj kot tretjinski lasti države. Petrolov statut predsednici uprave daje pristojnost, da si sodelavce izbere sama, a jasno je, da ji bo pri tem izdatno pomagala vladajoča koalicija. V oddaji tudi o tem: \t - Zdravstvena blagajna zadovoljna z zdajšnjimi predlogi za ukinitev dopolnilnega zavarovanja - Zaradi novega virusa pljučnice s Kitajske ukrepi tudi v Evropi - Trump tudi v Davosu Evropski uniji grozil s carinami - Vse o slovenskem filmu od danes na novem spletnem portalu
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Osrednja informativna oddaja Radia Slovenija. Kot podkast so na voljo tudi oddaje Jutranja kronika, Danes do 13h, Po Sloveniji, Radijski dnevnik, Zrcalo dneva. Kratka poročila pa objavljamo v podkastu Novice Radia Slovenija.
Zgodilo se je to, kar se je zdelo skoraj nemogoče. Karl Erjavec po 15-ih letih ni več predsednik Desusa. Na volilnem kongresu je prepričljivo slavila Aleksandra Pivec. Globoko razočarani Erjavec je napovedal odstop z mesta obrambnega ministra ter tudi umik iz politike in javnega življenja. Kaj bo zamenjava vodstva pomenila za Desus in kako uspešno bo stranko krmarila Pivčeva, bo pokazal čas. Premiki v DeSUS-u bodo gotovo spremenili tudi širšo politično sliko: \t\t\t\t\t - Po oceni analitikov bo menjava Erjavca pozitivno vplivala na stabilnost vlade - V Ljubljani spomin na grozote holokavsta - Berlinska konferenca nova priložnost za premirje v Libiji - Naše rokometaše v Malmöju čakajo Madžari
Že dolgo ni sestanek delegatov kakšne politične stranke požel toliko zanimanja javnosti kot Desusov kongres, ki se je začel dopoldne, novo vodstvo pa naj bi delegati izvolili v poznih popoldanskih ali celo zgodnjih večernih urah. Čeprav se za položaj predsednika potegujejo trije kandidati, se lahko na vrh zavihtita le dva: Karl Erjavec šestič ali Aleksandra Pivec prvič. V oddaji še: - Prenovljen davek na motorna vozila bi podražil avtomobile - Okuženo puranje meso iz Madžarske tudi v Sloveniji - Brignone in Vlhova osvojili veleslalom v Sestrieru, Meta Hrovat šesta
Znane so družbe, ki se potegujejo za 700 miljonov evrov vredno graditev Drugega tira. Za glavna gradbena dela je prispelo 15 prijav za odsek Divača-Črni Kal in 14 prijav za odsek Črni Kal-Koper. - Jure Leben molči o ustanavljanju novih Zelenih; kaj pravi Urša Zgojznik? - Zdravstveni inšpektorat ugotovil odstopanja pri podatkih o čakalnih dobah - Sestrelitev ukrajinskega letala pokazala na razklanost Irana - Slovenci na snegu najviše do šestega mesta: Čater v Wengnu, Križnarjeva na Japonskem
Si predstavljate, da imate za vse obroke v dnevu in še za osebno nego le 12 minut? Kaj pa, če tega ne bi zmogli sami in bi vam teh pičlih 12 minut na dan namenili ljudje, od katerih ste odvisni? Slišati je grozljivo, človeka nedostojno. A vrstijo se opozorila, da se prav to dogaja v številnih domovih za starejše pri nas - da zaradi pomanjkanja kadra, ki bi jih nahranili, ljudje tam stradajo. Šli smo na teren in preverjali. V oddaji še: - Zadeva Rupnik: Tožilstvo je pred vrhovnim sodiščem zastopalo stališče, naj sodbe ne razveljavi - Putin si s političnimi rošadami utrjuje položaj; Rusija dobila novega premierja - Luka Dončić in njegov Dallas bosta Sloveniji pomagala pri promociji turizma - Psička Šapa lastnika med čakanjem na reševalce zvesto varovala pred mrazom in zvermi
Neveljaven email naslov