Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
11. Marca bo v Strunjanu pravi praznik, saj bodo namenu slovesno predali dokončano Ribiško pristanišče: 13 ribičev ima svoja plovila ob obalnem zidu že privezana, tam imajo tudi omarice s priključki za vodo in elektriko, manjše lesene podeste za lažji dostop do barke, na obali so 4 večje lope, kamor lahko spravijo svoje pripomočke, tu sta ledomat in ekološki otok… 30 metrov dolg skalomet, ki bo preprečeval nanose mulja….in to sploh še ni vse…. ? Urejena podoba, ki Krajinskemu parku daje dodano vrednost in ga naredi še bolj žlahtnega, je zaradi svoje estetske čistosti in preprostosti morda videti kot enostaven poseg…pa vendar ni tako. Prostorsko, okoljsko, organizacijsko in finančno je to izjemen dosežek, če ne celo presežek. Gre namreč za primer dobre prakse, ko so številni deležniki…ustanove, organizacije, predvsem pa seveda ljudje v njih….aktivno, domiselno, tudi pravno originalno, predvsem pa z roko v roki med občino in državo, pripeljali to zgodbo do srečnega konca. Celotna vrednost te naložbe je znašala 972.000, občina Piran je od tega financirala 294.000 eur, 717.000 eurov pa sta pripsevala Evropski Ribiški sklad in Republika Slovenija. To je denar, ki je omogočil vse, ali skoraj vse o čemer sva govorila z našim gostom, Markom Starmanom, direktorjem Krajinskega parka Strunjan.Pogovor Nataše Benčič.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
11. Marca bo v Strunjanu pravi praznik, saj bodo namenu slovesno predali dokončano Ribiško pristanišče: 13 ribičev ima svoja plovila ob obalnem zidu že privezana, tam imajo tudi omarice s priključki za vodo in elektriko, manjše lesene podeste za lažji dostop do barke, na obali so 4 večje lope, kamor lahko spravijo svoje pripomočke, tu sta ledomat in ekološki otok… 30 metrov dolg skalomet, ki bo preprečeval nanose mulja….in to sploh še ni vse…. ? Urejena podoba, ki Krajinskemu parku daje dodano vrednost in ga naredi še bolj žlahtnega, je zaradi svoje estetske čistosti in preprostosti morda videti kot enostaven poseg…pa vendar ni tako. Prostorsko, okoljsko, organizacijsko in finančno je to izjemen dosežek, če ne celo presežek. Gre namreč za primer dobre prakse, ko so številni deležniki…ustanove, organizacije, predvsem pa seveda ljudje v njih….aktivno, domiselno, tudi pravno originalno, predvsem pa z roko v roki med občino in državo, pripeljali to zgodbo do srečnega konca. Celotna vrednost te naložbe je znašala 972.000, občina Piran je od tega financirala 294.000 eur, 717.000 eurov pa sta pripsevala Evropski Ribiški sklad in Republika Slovenija. To je denar, ki je omogočil vse, ali skoraj vse o čemer sva govorila z našim gostom, Markom Starmanom, direktorjem Krajinskega parka Strunjan.Pogovor Nataše Benčič.
Mokrišča so posebna življenjska okolja. So življenjski prostor številnih, že ogroženih živalskih in rastlinskih vrst in zato dragocena za ohranjanje biotske raznolikosti. Morebiti se ob omembi mokrišč najprej namrdnemo - češ, to so posebnosti, zaradi katerih nekdo ni mogel zgraditi ceste, poti, hiše, ah, to so naravovarstveniki, ki zadržujejo razvoj kraja zaradi dveh pupkov v mlaki. A počakajte, priložnost imamo, da izvemo nekaj več. Pred ponedeljekovim Svetovnim dnevom mokrišč je naš gost Klavdij Bajc,naravovarstveni svetovalec na novogoriški enoti Zavoda za varstvo narave.
Srebrne brazde- Literarni zbornik upokojencev Slovenske Istre in pesniško zbirko Meritve časa bomo na kratko predstavili z odgovornim urednikom in avtorjem Ivanom Novakom
V Harijah, v občini Ilirska Bistrica, izdajajo vsako leto, ob praznovanju vaškega zavetnika svetega Štefana, Harijske novice. Z urednico Alenko Penko se je pogovarjala Smilja Baranja.
8. februar, slovenski kulturni praznik, že nekaj let v Podnanosu obeležijo s tednom kulture. Kraj je tesno povezan z nastankom slovenske himne, letos pa je še posebej slovesno leto, saj mineva 110. let odkar jo je domačin Stanko Premrl uglasbil. Prav zato bodo teden kulture jutri začeli z odprtjem razstave Gorenjskega muzeja z naslovom »Zdravljica 1844-2014«. Kaj vse pripravljajo v Podnanosu pa vam bo v naslednjih minutah povedala Karin Zorn, ki je obiskala organizatorje.
Po razhodu s Pepijem Ježem je 20-letna skupina Kalamari poiskala novega pevca: Darjana Geržino. Začetek novega ustvarjalnega obdobja so kronali s skladbo »Za dvajset let«, ki naznanja pomembno prelomnico v delovanju skupine. . Za besedilo in glasbo sta poskrbela »stara mačka« Leon Oblak in Franci Čelhar, kitarist in ustanovni član Kalamarov Matjaž Švagelj pa je pripravil aranžma. Mi bomo danes s Kalamari pokramljali o njihovem videnju in čutenju svoje bodočnosti.
V petek, soboto in nedeljo bo v Ljubljani "Festival celostnega zdravja". Na kakšen način lahko ljudje vzamemo zdravje v svoje roke in se čim manj zanašamo na zdravstveni sistem? "Podajmo si roke za zdrav jutri", pravi dr. Petar Papuga, ki je eden od pobudnikov festivala. Z njim se je pogovarjala Smilja Baranja.
Na Tehničnem zavodu Žiga Zois v Trstu se lahko slovenski dijaki prvič udeležijo podjetniškega krožka. Nastal je v sodelovanju z Ustvarjalnikom iz Slovenije, ki že več let po srednjih šolah organizira mrežo podjetniških krožkov. V teh mlade spodbujajo, da s svojimi veščinami lahko ustvarijo podjetje.
Ko smo že mislili, da vse vemo o življenju človeške ribice, so nam strokovnjaki jamarskega laboratorija Tular iz Kranja posredovali nova spoznanja. Več o tem, vodja laboratorija Gregor Aljančič.
Janko Ozbič je legenda postojnskih brivcev. Pri 88-tih še vedno brije, pa ne norcev kot se rad pošali. Skozi čas je vzpostavil neločljivo vez s strankami, ki v njegovi brivnici vselej doživijo kanček preteklosti. Njegovo bogato življenje je poleg omenjene cehovske veščine, zaznamovala tudi fotografija, s katero se je ukvarjal še kot ameriški vojak. Po kapitulaciji Italije, je namreč v internaciji v Marseillu, z njimi opremljal slovensko edicijo časnika Stars and Stripes.
Pred dnevi sta izšli knjigi dr. Jožeta Bavcona Navadni mali zvončki v Sloveniji in Belo cvetoče različice v slovenski flori. Z avtorjem se je pogovarjala Smilja Baranja.
Muff je slovenska pop skupina, ki je nastala leta 2011. Skupino sestavljajo Senida Hajdarpašić - Senidah (vokal), Tadej Košir (električna kitara), Grega Robić (bas kitara), Dorian Granda (bobni) in Miha Gorše (klaviature, spremljevalni vokal), deluje pa pod producentsko taktirko Anžeta Kacafure - Cazzafure. Najbolj znani so po uspešnici Naj sije v očeh, ki je prvotno nastala kot džingel za oglasne bloke . Naj sije v očeh je bila najbolj predvajana slovenska skladba na slovenskih radiih leta 2012. Leta 2014 so osvojili drugo mesto na Emi s pesmijo Let Me Be (Myself), z Uspavanko pa so nekaj mesecev pozneje nastopili na Viktorjih. 15. novembra 2014 je izšel njihov albumski prvenec Muff. Danes pa gostujejo v ponovoletnem Dopoldnevu in pol.
27. decembra 2014 je umrl pesnik Tomaž Šalamun. O njegovem ustvarjanju je v oddaji Dopoldan in pol z voditeljico Natašo Benčič govorila profesorica slovenskega jezika s koprske gimnazije Jasna Čebron, pobudnica Šalamunu posvečenega literarnega večera z naslovom Pesnik je absolutno briljanten.
V Cerkljanskem muzeju so v začetku leta odprli gostujočo razstavo Goriškega muzeja z naslovom Staroverstvo in staroverci - Etnološka zbirka Pavla Medveščka. Z Darjo Skrt iz Goriškega muzeja se je o tem pogovarjala Ljuba Sušanj.
Ljudska pevska skupina Kantadore je z nastopom v dvorani krajevne skupnosti Gradin obeležila 20 let delovanja. Pevci so medse povabili kar nekaj ljudskih godcev in pevcev in pripravili prijazen večer po domače. Več o tem je voditeljici Ljubi Sušanj povedal Stelijo Markežič.
Že nekaj časa lahko na nebu opazujemo komet Lovejoy, ki je iz ozvezdja Goloba prešel v ozvezdje Bika. Izjemne barve njegovega repa ga uvrščajo med lepše komete. Zakaj mu astronomi s pozornostjo sledijo, je voditeljici Ljubi Sušanj pojasnil Herman Mikuž iz Observatorijev Golovec in Črni vrh nad Idrijo.
Predstavljamo vam četrto knjigo brkinske pesnice in pisateljice Danice Pardo V naročju. Slišali boste pesmi, ki jih je sama recitirala in tiste, ki so jih uglasbili različni avtorji. Z avtorico knjige se je pogovarjala Smilja Baranja.
Tolminski muzej je izdal knjigo »Zdaj pa grem na bojno polje«. Gre za dnevniške zapise in pesmi, ki jih je času prve svetovne vojne zapisoval navadni vojak Ivan Uršič iz Zgornje Borjane. Zapise je muzeju predal njegov sin Stanislav Uršič, ki se je pred tem sam lotil zapisovanja očetovih spominov. Mala knjižica, ki je Ivana Uršiča med vojno spremljala povsod, v njej pa je zapisano kaj je doživljal v tem času, nosi tiho sporočilo, da vojna ni rešitev. Prispevek Lee Kemperle.
Okusi dišečega Krasa je naslov knjige izpod peresa Andrejke Cerkvenik, Ksenije Krajšek Mahorčič, Milene Štolfa in Jane Pečečnik. Nastala je v okviru projekta Revita Belaj - Trajnostna revitalizacija krajine na stiku Krasa in Brkinov,ob podpori Društva kmetic sežanske regije, Parka Škocjanske jame in Poslovnega in organizacijskega centra KrasNa . Ljuba Sušanj je v studiu gostila Andrejko Cerkvenik.
Obalno planinsko društvo je izjemno aktivna skupnost. Tudi letos so pripravili bogat izobraževalno- rekreacijski program, z vodilno vsebino: kultura planinca, kultura gornika. Več o tem Maruška Lenarčič, cenjena aktivistka in delavka v omenjenem društvu.
Matjaž Klemenčič, eden najboljših slovenskih zmajarjev, se je jeseni lotil zanimivega in malce nenavadnega projekta. Z zmajem je visoko nad Bovcem pristal na krilih jadralnega letala, ki ga je pilotiral Pipistrelov testni pilot, Nejc Faganelj. Dogodek je v letalskih krogih vzbudil precej zanimanja, širše pa malce manj, zato ga je Sandi Škvarč v pogovoru z obema junakoma predstavil tudi našim radijskim poslušalcem.
Neveljaven email naslov