Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vesna Guštin, Kraševka, doma iz Repna, je sicer glasbena pedagoginja na tržaški Glasbeni matici, ljubiteljsko pa raziskuje ljudsko kulturo. Izdala je že več knjig, najbolj znana pa je brez dvoma »Je več dnevou ku klobas«, kjer piše o nekdanjih prehrambnih navadah tržaškega podeželja. Raziskovala je tudi ognjišča in objavila knjigo Ogenj na kamnu - življenje ob ognjišču na Krasu in tržaškem podeželju. O življenju ob ognjišču in prazničnih navadah na Krasu se je z njo pogovarjala neva Zajc.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Vesna Guštin, Kraševka, doma iz Repna, je sicer glasbena pedagoginja na tržaški Glasbeni matici, ljubiteljsko pa raziskuje ljudsko kulturo. Izdala je že več knjig, najbolj znana pa je brez dvoma »Je več dnevou ku klobas«, kjer piše o nekdanjih prehrambnih navadah tržaškega podeželja. Raziskovala je tudi ognjišča in objavila knjigo Ogenj na kamnu - življenje ob ognjišču na Krasu in tržaškem podeželju. O življenju ob ognjišču in prazničnih navadah na Krasu se je z njo pogovarjala neva Zajc.
V novi dopoldanski rubriki nam bodo znane in manj znane osebe opisale svoj način aktivnega preživljanja prostega časa. Rubriki dodamo na rep še nekaj povabil na skupinske športne vaje v tekočem tednu. Vabljeni k ogrevanju mišic! Prva gostja Mojce Klarič je bila Neža Flajs iz Lucije, študentka krajinarstva, gornica, turna smučarka, kolesarka v visokogorju in na cesti.
Škoromati, posebni brkinski pustni liki, so dobili uradno domovanje. V podgrajskem Narodnem domu so odprli etnološko muzejsko zbirko, ki bo odslej predstavljala uradni arhiv te žive nesnovne kulturne dediščine. Več o tem je Tanja Šajina, svetovalka na občini Ilirska Bistrica, povedala Ljubi Sušanj.
Nepoznavanje islama je glavni vzrok za islamofobijo, trdijo mnogi. Dogodke v preteklih tednih so mnogi islamski učenjaki in drugi poznavalci obsodili ter poudarili, da niso povezani z islamom. Kljub temu bi lahko negativno vplivali na položaj muslimanov v Sloveniji, ki se že soočajo z diskriminacijo v vsakdanjem življenju. Človekoljubno dobrodelno društvo Up med drugim opozarja na diskriminacijo ter pomembnost medkulturnega in medverskega dialoga. Z direktorico društva Failo Pašić Bišić se je pogovarjala Almedina Lozić.
Na Cerkniškem jezeru so splovili tradicionalni čoln, drevak. Leta 2003 je UNESCO sprejel konvencijo o varovanju nesnovne kulturne dediščine in leta 2008 jo je Slovenija podpisala kot pridružena članica. Varovanja nesnovne kulturne dediščine na Notranjskem se je pred šestindvajsetimi leti lotila Ljoba Jenče. Zasnovala je programe s katerimi je popularizirala tradicijo. Prav posebej pa velja omeniti MLADE ČUVARJE IZROČILA v Hiši izročila. Ljoba Jenče in Tone Lovko sta v letošnjem letu udejanila svoje napore tako, da je mojster svojo veščino izdelovanja drevaka prenesel na Mlade čuvarje izročila. Zaupal jim je vlogo skrbnikov jezerske kulture za nove čase.
V Strunjanu bodo v okviru tečaja "Teorija izbire za vsakogar" pripravili strokovno predavanje z naslovom Od stresa do ravnovesja. Več o tem je Nataši Benčič povedala psihologinja Mirjana Palčič Bubnič.
Mladinski center EPI v Piranu je vse od svojega nastanka v službi mladih. Z novim šolskim letom je začel z organiziranimi dejavnostmi - od učne pomoči, svetovanja, ustvarjalnih delavnic do počitniškega varstva, mednarodnih projektov, razstav, seminarjev, športnih aktivnosti in tako naprej. Celoletni delovni program marsikateremu mladostniku pomeni rešilni kažipot v razburkanih najstnišlkih letih. O smislu in namenu centra se je Iztok Novak - Easy pogovarjal z vodjo centra, profesorico defektologije Patricijo Lovišček.
Zgodba o čezoceanki Rex, zgrajeni v Genovi, je zgodba o zlatem obdobju potniških ladij in je zgodba o drugi svetovni vojni. Parnik Rex je bil v tridesetih letih prejšnjega stoletja velikan med potniškimi ladjami. In bil je predvsem hiter. Za plovbo od Gibraltarja do New Yorka je leta 1933 porabil dobre 4 dni in pol in osvojil prestižni modri trak. Ponos italijanskega ladjarstva so enajst let pozneje oziroma 8. septembra 1944 pri Izoli potopili anglo-ameriški zavezniki. Ob 70.obletnici potopitve so se na boku ležeče velikanke, iz katere se je kadilo štiri dni, v Izoli spomnili z dvema dogodkoma.
JazzLessNess so se zbrali poleti 2006 za en ad hoc koncert, na tem koncertu ugotovili, da skupaj dobro delujejo, in nehali igrati. Ponovno so se zbrali v začetku naslednjega leta in se osredotočili na avtorski repertoar, ki je najprej temeljil na swingu, sčasoma pa so v skladbe spuščali tudi druge vplive (latin, funk, drum'n'bass, fusion, rock). Demo CD-ju »Let's Play« iz leta 2007 je naslednje leto sledil album z novim materialom, »Love For Sale«, posnet v živo. Leta 2010 so posneli album »Reverse Psychology«, hkrati pa ustanovili ločen projekt Ya Hozna, ki je obujal glasbo Franka Zappe. Leta 2012 so spet stopili v studio in posneli nov album z avtorskim materialom z naslovom »Places and Spaces«. Skupino odlikuje raznovrstnost glasbenega izbora in prilagodljivost repertoarja. Tako že od vsega začetka dopolnjujejo tudi seznam jazz standardov, evergreenov, soul in blues glasbe. Člani zasedbe Aljoša Bolje (bobni) Boris Holešek (bas, kontrabas) Erik Kramberger (tenor in sopran sax) Samo Turk (kitara). Slednja sta bila tudi naša gosta.
Kulturno umetniško in turistično društvo Kraški slavček Kobjeglava-Tupelče je morebiti eno najbolj aktivnih na Krasu. Z delovanjem je začelo leta 2006, ime in poslanstvo pa je prevzelo po prosvetnem društvu Kraški slavček Kobjeglava, ustanovljenem že leta 1904, katerega delovanje pa je bilo v času fašizma prepovedano in ukinjeno. Ob pestri dejavnosti danes člani z naklonjenostjo v svoje okolje sprejemajo tudi udeležence Solokampov, ki sicer potekajo v Štanjelu. Posebej radi se pohvalijo z obnovljeno dvorano v središču vasi. Vesna Grmek, do nedavnega predsednica društva, je tokrat naša gostja, pred mikrofon pa jo je povabila Tatjana Gregorič
Kdor je kdaj okusil letenje, se bo vedno oziral v nebo, je nekoč zapisal Leonardo da Vinci in te besede veljajo tudi za Sonjo Stegovec iz Vrtojbe, ki jo je letenje premamilo že v mladosti, ko se je na ajdovskem letališču priključila tečaju jadralnega letenja. Na letališču je spoznala tudi bodočega moža, prav tako športnega pilota, s katerim sta si ustvarila družino, ki je seveda kmalu dobila prednost pred letenjem. Ampak strast je ostala, mož Srečo se je po nekajletnem premoru vrnil na letališče, Sonja je postala aktivna članica Društva slovenskih letalk. V pogovoru s Sonjo Stegovec je Sandi Škvarč najprej spomnil na edinstven dogodek: Sonja in Srečo sta si namreč poročna prstana pred 26 leti izmenjala - kje druge kot v letalu, v katerem so skupaj z matičarjem zaokrožili nad dvorcem Zemono.
Parkiranje osebnih vozil na obrobju mesta postaja v Piranu je vse bolj sprejemljiva praksa. Glavno parkirišče in Tartinijev trg od začetka sezone, poleg dosedanjih avtobusov, brezplačno povezujeta tudi dva električna minibusa. Izven voznega reda pa sta obiskovalcem in Pirančanom že dve sezoni na voljo tudi električni vozili Maestro in Dostavko. Obe vozili je mogoče naročiti prek brezplačne telefonske številke, zadošča pa tudi že dvig roke na ulici. Na nekaj voženj se je z Maestrom odpravila Lea Širok in naredila reportažni zapis.
V Novi Gorici so odprli prenovljeno mestno središče na katerega so nestrpno čakali predvsem domačini. Tudi zato, ker je bilo letošnje poletno dogajanje v mestu zaradi gradbišča prikrajšano za številne prireditve. Dan po otvoritvi se je na prenovljenem trgu predstavilo več kot 35 domačih ustvarjalcev. Koncetrti, gledališke predstave, nastopi različnih plesnih in drugih skupin se bodo vrstili vse do začetka oktobra. Kaj vse se bo Novi Gorici dogajalo, pa v prispevku Nataše Uršič.
V produkciji Radia in televizije Slovenija nastaja nov televizijski celovečerec z naslovom Stvari, ki sem jih hotel početi s tabo. Režiser je Miha Knific, film pa naj bi posneli v 28-ih snemalnih dneh v Kopru, Piranu in nekaj malega v Kranju. Prispevek Jane Samsa.
Skupino Jari in Jarci sestavljajo bobnar Blaž Grm, kitarist Robert Slanič, kontrabasist Boštjan Benčič ter mladi doberdobski harmonikar in pevec Jari Jarc. Zasedba je nastala med praznovanjem pete obletnice ženskega pevskega zbora Kombinat, ki je potekalo 27. aprila lani. Jari Jarc, ki Kombinatke običajno spremlja s harmoniko, je takrat nastopil na karaokah; zapel je pesem Johnnyja Casha. Na zabavi je bil tudi kantavtor Drago Mislej - Mef, ki se je izvedbe zelo razveselil in Jariju dejal, da bi se moral lotiti kakšnega resnejšega projekta. Jari se je nad Mefovim nasvetom zamislil. Dva meseca kasneje so se glasbeniki, ki redno spremljajo Kombinat, zbrali v snemalnem studiu na Igu pri Ljubljani.
Prihodnji teden bodo v šolske klopi znova sedli dijaki slovenskih šol v Italiji. Na pedagoškem liceju pri Sv. Ivanu v Trstu smo se pred začetkom novega šolskega leta pogovarjali s profesorico Mariso Škerk, ki na šoli poučuje že 40 let. O različnih generacijah, šolskih reformah in današnjih izzivih se je s profesorico slovenščine in zgodovine pogovarjala Tjaša Lotrič:
K naslednjemu klepetu nas je spodbudil simpatični naslov KAMEN-MJAVČEK.Le kaj počno' ljudje na taboru, ki nosi ime KAMEN-MJAVČEK? Zakaj so izbrali to nenavadno ime, nam za začetek pove Jaka Jakofčič.
Ivan Zavrtanik, graver in pečatar, po starših Primorec iz Solkana, je eden od ustanoviteljev Društva Slovencev Kredarica Novi Sad, zadnja tri leta pa tudi predsednik. To najstarejše društvo Slovencev v Srbiji ima danes okrog 1500 članov, pohvali pa se lahko s številnimi aktivnostmi. Ob priložnosti gostovanja Nove filharmonije na letošnjem festivalu novosadsko glasbeno poletje, ga je pred mikrofon povabila Tatjana Gregorič.
Na Rdečem križu Piran so se pred dobrim letom odločili, da bodo gospodarski krizi kljubovali tudi z brezplačnim svetovanjem o ravnanju z nepremičninami. Priznana slovenska arhitektka, doktorica znanosti Margareta Jeraj občanom pomaga tako z urejanjem dokumentacije kot s predlogi o delih, ki jih posameznik lahko opravi sam in s tem prihrani. Letos so šli korak dlje in oktobra začnejo z delavnicami za bodoče maturante, ki se spogledujejo s študijem arhitekture, a ne vedo, ali si bodo drage priprave na sprejemni izpit lahko privoščili. Z Jerajevo se je pogovarjala Mateja Brežan, beseda je tekla tudi o spodbujanju mladih s strani staršev.
Letos poleti so v Kobaridu odprli turistično atrakcijo Escape Incorporated, ki je nastala po računalniških igrah Room escape. Gre za prostor v katerem si zaklenjen, s pomočjo različnih miselnih in praktičnih nalog pa moraš v sobi poiskati ključ, ki odpira izhodna vrata. V Sloveniji je to prva tovrstna atrakcija. Prek Zavoda IMG so jo odprli trije študentje iz Kobarida. Ključ za izhod is sobe je poskušala najti tudi naša sodelavka Lea Kemperle.
V galeriji Doma na Vidmu v Ilirskii Bistrici, je do 20. avgusta odprta izjemno zanimiva razstava. 160 razglednic iz zasebne zbirke Primoža Rojca predstavlja kronološko spreminjanje mesteca ob reki Bistrici in nemo opozarja na kronične napake slovenske družbe, ki ni znala vrednotiti in ohraniti svoje kulturne dediščine. Več o vsebini razstave v prispevku Ljube Sušanj.
Neveljaven email naslov