Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Za prvi vtis ni nikoli več druge priložnosti, pravijo. Kako se premikamo, kaj in kako rečemo, kako se oblečemo, obnašamo…to jr zbirka brezčasnih pravil, ki skozi čas dobivajo nova poglavij, a vsa povezuje beseda - bonton. Irena Potočar Papež, univ. dipl. pedagoginja in slavistka, predavateljica, mediatorka in nevrolingvistična praktičarka, z veliko izkušnjami v radijskem in tv mediju, je vsa svoja znanja in izkušnje povezala v knjigo BONTON ZA VSAK DAN , v oklepaj pa je ob bontonu zapisala še besedico bonbon, ki ga, v zlati barvi, na naslovnici, tudi sama drži v rokah. O pravilih lepega obnašanja, o tistem, kar bo veljalo vedno in o vsem, kar sta razvoj in tehnologija skozi čas spremenila, se z gostjo pogovarja Nataša Benčič.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Za prvi vtis ni nikoli več druge priložnosti, pravijo. Kako se premikamo, kaj in kako rečemo, kako se oblečemo, obnašamo…to jr zbirka brezčasnih pravil, ki skozi čas dobivajo nova poglavij, a vsa povezuje beseda - bonton. Irena Potočar Papež, univ. dipl. pedagoginja in slavistka, predavateljica, mediatorka in nevrolingvistična praktičarka, z veliko izkušnjami v radijskem in tv mediju, je vsa svoja znanja in izkušnje povezala v knjigo BONTON ZA VSAK DAN , v oklepaj pa je ob bontonu zapisala še besedico bonbon, ki ga, v zlati barvi, na naslovnici, tudi sama drži v rokah. O pravilih lepega obnašanja, o tistem, kar bo veljalo vedno in o vsem, kar sta razvoj in tehnologija skozi čas spremenila, se z gostjo pogovarja Nataša Benčič.
V Idriji, le streljaj od strogega mestnega jedra, je postavljena hišica, ki bolj spominja na kakšno pravljico kot na realno življenje. Ta mala pravljična hišica je nič drugega kot mestni čebelnjak. Nova točka na idrijskem turističnem zemljevidu. Idrijskemu čebelarskemu društvu gre vsa zahvala, da je objekt, ki bi kaj kmalu postal kup ruševin, dobil novo podobo. Dobiva tudi vsebino. Več o idrijskem mestnem čebelnjaku pa v prispevku Polone Rupnik.
Priznani hrvaški glasbenik Gibonni obiskal snemalni studio Parametrik v Prešnici. Skupaj z italijanskim pevcem Danilom Saccom, članom skupine Nomadi, je posnel vokale za skladbo z naslovom "Non credere", v angleški inačici "She's said". V kontaktni rubriki "Nekaj novega" smo o izkušnji poklepetali s producentom Gabrom Radojevičem in izmenjali nekaj besed z Gibonnijem.
Študentska organizacija iz Maribora že šestnajsto leto v okviru Študentskih delovnih brigad organizira delovne akcije po različnih krajih v Sloveniji. Letošnja poteka v Čepovanu in Lokovcu. 40 brigadirjev iz Štajerske, Prlekije in Prekmurja smo obiskali ravno v času, ko so betonirali ograjo pri Medgeneracijskem domu v Čepovanu, barvali otroška igrala in čistili planinske ter vaške poti, ki jih je prizadel žledolom. Reportažo je pripravila Nataša Uršič.
Prostovoljno gasilsko društvo Štjak je v soboto, 26. julija, obeležilo štiri desetletja delovanja s prireditvijo v okviru praznovanja vaške skupnosti in zavetnika vasi, svetega Jakoba. Štjačani so Barbari Čepirlo, ki jih je obiskala v vaškem domu, ponosno razkazali novo gasilsko vozilo in jo seznanili z zgodovino gasilstva na tem delu Krasa, imenovanem tudi »kraška Švica«. Pravijo, da se za zaton gasilstva ni bati, saj veliko stavijo na mlade pionirje gasilce, ki jih je vsako leto več.
PLK Koper ali Športno potapljaški in ribiški klub Koper praznuje 40. obletnico obstoja. O tem smo mediji že poročali. Zanimajo pa nas tudi drobci iz štiridesetletnega delovanja. Boris Vuga je odličen poznavalec zgodovine kluba. Morje mu je teklo po žilah že v otroštvu, v najstniških letih pa ga je začel spoznavati še drugače. Ko so začeli delati kopališče v Žusterni, je prvič videl pravega potapljača v težki opravi. Na svojem malem splavu je imel leseno hišico, pomočnika in ročno nargilo, takšno, kakršno jo danes lahko vidimo v Muzeju podvodnih aktivnosti v Piranu. 15 let kasneje je, kot delavec Luke Koper, isti splav, z vso opremo vred, našel na kopnem, kjer je sameval v tedanjem luškem škveru ob izlivu reke Rižane. Lepo je poslušati spomine iz časov, ki so imeli poseben vonj in okus.
Opoldnevnik ob 12.30 prinaša pregled dopoldanskega dogajanja. S prispevki se oglasijo novinarji in dopisniki s terena, pripravimo tudi pregled vesti, o katerih poročajo agencije.
Kalamari so ena najbolj znanih primorskih glasbenih skupin. Začetki ansambla segajo v november 1993, ko so se Jože Jež (Pepi), Matjaž Švagelj in Aleksander Kokošar priložnostno zbrali za nekaj nastopov v enem izmed primorskih hotelov. Širša Slovenija jih je spoznala po izdaji drugega Cd-ja z naslovom »S tabo držim«, iz katerega je najbolj »udarila« skladba »Angelca«, ki je postala pravi hit. Občinstvo jo je vzelo za svojo in skladba je tako rekoč postala nepogrešljiva na takih in drugačnih žurih.
Tema svetovalne oddaje je selitev v tujino in s tem povezani postopki na upravni enoti ter davčni upravi. Predvsem smo govorili o tem, katere možnosti so nam na voljo, če se v tujino selimo za stalno ali začasno, če želimo v Sloveniji obdržati stalno bivališče ali ne, pa tudi kaj to pomeni z davčnega vidika. Oddajo je pripravila Nuša Pevc
Svetovna skavtska konferenca (World Scout Conference - WSC) je najvišji organ odločanja Svetovne organizacije skavtskega gibanja (WOSM). Poteka vsako tretje leto. Letos jo bodo priredili v Ljubljani. Na njej lahko sodeluje vseh 162 nacionalnih skavtskih organizacij, ki skupaj zastopajo preko 40 milijonov skavtov iz vsega sveta. Pričakujejo približno tisoč udeležencev. Nekaj dni pred konferenco bo stekel tudi svetovni skavtski forum. Tema bo "Eno drevo, mnogo vej", kar simbolizira enotnost in različnost skavtstva po svetu.. Na njem bo sodelovalo več kot 200 mladih skavtov z vsega sveta, starih od 18 do 25 let. Udeleženci foruma se bodo nato pridružili svojim delegacijam tudi na konferenci. Članica svetovne skavtske konference je tudi Zveza tabornikov Slovenije. O namenu in pomenu dogodkov sta govorila član organizacijske ekipe konference, Lucijčan Miha Bejek, in članica šestčlanske delegacije slovenskih tabornikov na konferenci, Postojnčanka Nina Kapelj.
Mednarodni filmski festival Kino Otok, festival kinematografij Afrike, Azije, Latinske Amerike in Vzhodne Evrope s prijatelji, je v Izoli prvič zaživel med 25. in 29. majem 2004. Zamislili so si ga kot festival v pravem pomenu besede, živo srečanje ustvarjalcev in obiskovalcev ob filmski umetnosti, s sproščenostjo in temperamentom, ki sta značilna za to okolja. Prvo načelo festivala je obvezna prisotnost ustvarjalcev izbranih filmov; namesto količine filmov je v ospredju kakovost njihove predstavitve in neposreden stik z ljubitelji filma, ki so jim gostje na razpolago ves čas festivala. Kako bo potekala letošnja izvedba, ki vključuje tudi mali festival z naslovom "Podmornica - otok za mularijo", je povedala direktorica festivala Lorena Pavlič.
Legendarna primorska skupina Prizma je s svojimi pesmimi pogosto polnila frekvence Radia Koper. Ni naključje, da smo jo, 40 let po prvem nastopu v Divači, s katerim je počastila dan mladosti, gostili tudi na dan, ko smo praznovali 60 let Radia Koper. Dan zatem je Prizma na priložnostnem pikniku v Lokvi gostila Tinkaro Kovač, Draga Misleja Mefa, skupino Kalamari in Zdenka Cotiča. Gost v studiu je bil pevec prizme, Ladi Mljač.
Radio Koper je 24. maja 2014 praznoval 65. rojstni dan. Tjaša Lotrič je v studiu gostila odgovornega urednika slovenskega programa Andreja Šavka in vodjo tehnične službe Edija Klemenčiča.
31. maja 2014 so se v Gabrovici poklonili dogodkom izpred 70 let, ko je okupator požgal vas. Kaj se je zgodilo takrat in kaj se je v prostoru pod Kraškim robom do danes spremenilo, kako se v krajevni skupnosti soočajo s sodobnimi težnjami občine in države je Ljubi Sušanj zaupal predsednik krajevne skupnosti Črni Kal, Janko Sever.
Študijski krožek Zgodbarnica je nastal pred dvema letoma na pobudo knjižničarke Patricije Dodič. V Kosovelovi knjižnici na Kozini se tako največkrat ob torkih zvečer zbirajo ljubitelji govorjene in pisane besede. Med ustvarjanjem zgodb se udeleženci tudi bolje spoznajo, spletejo se nova poznanstva, pa tudi prijateljstva. Zgodbarnica je postala takorekoč omama, tista pozitivna in neškodljiva, seveda. Več o tem v pogovoru, ki ga je pripravila Jana Samsa.
Danes je večina jam izmerjena s sodobnimi pripomočki, kot so kompas, naklonomer in laserski razdaljomer, pred sto leti pa so v ta namen služile bakle, vrvi, sveče, lesene lestve, rogovi za sporazumevanje. In vendar so jamomerci že davnega leta 1913 izdelali prvi celovit načrt Škocjanskih jam, delo pa opravili tako dobro, da so pri ponovni meritvi 80 let pozneje našli le eno napako. Občudovanja vredno, priznava Franjo Drole z Inštituta za raziskovanje Krasa, ki je vodil zadnjo izmero. Z njim se je o delu v jami pogovarjala Irena Cunja.
Pesem o malem narodu, 10 zapovedi itn... , sta zapisa iz izbora Kosovelovih misli, ki krasijo Križévniško ulico v Ljubljani. Gre za zapise na klopeh in cvetličnih samokolnicah, ki bogatijo eno najstarejših ulic v mestu. V njej so živeli številni umetniki in literati, ki nam jih je predstavil avtor zamisli, Robert Waltl, igralec, režiser, lutkar in umetniški vodja ljubljanskega Mini teatra. Razkril je zgodbo, ki je tudi Kosovela povezala s tem legendarnim delom mesta, znanega tudi vitezem templarjem. Z njim se je pogovarjala Ljuba Sušanj.
Knjižnica Cirila Kosmača Tolmin že tretje leto pripravlja mladinski literarni festival Bralnice pod slamnikom… ob Soči. Festival 2014 so posvetili slepim in slabovidnim. V sodelovanju z Medobčinskim društvom slepih in slabovidnih Nova Gorica so med drugim izpeljali delavnice v vseh posoških osnovnih šolah in vrtcih, na katerih so otroci spoznavali slepoto. Kaj vse se je dogajalo, je Lea Kemperle povprašala direktorico tolminske knjižnice, Jožico Štendler.
Razgibana istrska zgodovina je pustila sledi tudi na področju gastronomije. Njene jedi obudijo v človeku primarni vonj in okus narave. Z Albertom Pucerjem, sicer zgodovinarjem in vztrajnim raziskovalcem lokalne istrske kulinarike, smo govorili o okusih te lepe pokrajine, ki jih je avtor zabeležil tudi v svoji najnovejši knjigi z naslovom Istrske jedi z zgodbo.
Slovenci v Italiji so izjemno ponosni na avtentični praznik v Dolini. Majenca pomeni izvorni prenos sporočila na novi rod, zato si tudi v vodstveni strukturi kraja prizadevajo, da bi ga ohranjali in utrjevali z vsemi možnimi načini in sredstvi. Več o tem je Ljubi Sušanj povedala dolinska županja Fulvia Premolin.
Kvartet 7 plus je izdal nov CD z zanimivim naslovom Kantajmo. Nova glasbena izdaja prinaša istrske ljudske pesmi, ki jih je priredil Rudi Bučar.
Neveljaven email naslov