Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Album Zemljin sin portoroškega glasbenika Jureta Lesarja je izšel jeseni 2018. Prva dva singla, 'Mestno kolo' in 'Zemljin sin II' sta vsak s svojo zgodbo pritegnila pozornost javnosti in radijskih postaj. Na albumu je 9 avtorskih pesmi, 9 različnih zgodb in Jure je napisal glasbo in besedilo za vse skladbe.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Album Zemljin sin portoroškega glasbenika Jureta Lesarja je izšel jeseni 2018. Prva dva singla, 'Mestno kolo' in 'Zemljin sin II' sta vsak s svojo zgodbo pritegnila pozornost javnosti in radijskih postaj. Na albumu je 9 avtorskih pesmi, 9 različnih zgodb in Jure je napisal glasbo in besedilo za vse skladbe.
V začetku aprila je v Gornji Radgoni v sklopu mednarodnega sejma lovstva in ribištva potekalo 17. državno prvenstvo v posnemanju jelenjega rukanja. Tekmovalci, po večini lovci, ob pomoči posebne naprave izvajajo jelenov klic. Z rukanjem želijo samci razglasiti svoj primat na nekem območju in nanj privabiti čim več košut, hkrati pa sporočajo drugim jelenom, da v bližini niso zaželeni. Disciplina od tekmovalcev zahteva dober posluh, kajti posnemovalci se morajo čim bolj približati oglašanju rukajočih jelenov v različnih okoliščinah. Med boljšimi rukači je tudi Primorec Marko Mavri, član Lovske družine Podbrdo, ki je na zadnjem državnem prvenstvu osvojil 3. mesto. Ko jokajoči zaljubljeni jelen tava za košutami in išče ljubezen ali pa se zmagovalno oglaša po dvoboju z nasprotnikom, je to zelo čarobno in prvinsko doživetje, pravi Marko. V čarobni in ljubezenski svet jelenov je zvabil tudi Boštjana Simčiča.
Na 42. tekmovanju Zveze slovenskih godb, ki je potekalo v soboto, 20. aprila, v Velenju, je Pihalni orkester Vrhpolje postal absolutni zmagovalec tekmovanja v 1. težavnostni stopnji. 70-članski sestav je navdušil mednarodno tekmovalno žirijo v sestavi Mitja Dragolič, Tomaž Habe, Gašper Salobir, David Rivas Dominguez in Taurisano Cosimo. Vrhopoljskim orkestrašem je dodelila kar 99,58 % vseh možnih točk.
Mlajše generacije se že dolgo spopadajo s prekarizacijo dela in fleksibilnostjo trga dela, ki prinašata negotovost, strah glede možnosti za preživljanje, nenazadnje za samostojno življenje. Novim razmeram so se mladi prilagoditi, tako da so prevrednotili uveljavljen odnos do dela. To zanje zdaj ni več absolutna vrednota, bolj cenijo ravnovesje med delom in zasebnim življenjem. Delodajalci pa se na nove zahteve večinoma odzivajo prepočasi. Ponekod, denimo v zdravstvu, gostinstvu tudi zato vse težje zapolnijo delovna mesta.
Nimam časa. Tako pogosto pravijo upokojenci. Mogoče tudi zato, ker želijo v času, ki ga ne zaznamujeta več služba in delo, narediti tisto, česar niso v delovni dobi. Zato si izberejo več dejavnosti, hobije in tudi srečevanja. Člani Društva upokojencev Semedela so si zadali še eno nalogo - napisali so knjigo spominov. Ko spomin se več ne stara je zbir zapisov, ki so nastali - kot pravi ena od avtoric - iz spoštovanja in ljubezni do svojih prednikov. Tjaša Škamperle se je srečala z nekaj avtorji spominov
Trend kopanja v mrzli vodi je že več let prisoten tudi v Sloveniji. Znanstveniki pravijo, da imata mrzel tuš in plavanje v mrzli vodi jezera ali reke, pa tudi morja, številne pozitivne učinke na organizem. Skupina z Goriškega se redno dobiva na Soči v Solkanu vsak 25. dan v mesecu, ki vsebuje črko r. Od septembra do aprila. 25. aprila so zaključili zimsko kopalno sezono na reki Soči. Ob zadnjem skoku v Sočo v sezoni 2023/24 jih je obiskala Mateja Grebenjak.
"Čisto počasi ..." je že tretji projekt pevke Vesne Forte. Vesna je pevka, ki je na slovenski glasbeni sceni prisotna že nekaj časa, vendar je do sedaj vedno delovala iz ozadja. Že dlje časa je članica zasedbe Thomas March Collective, kjer sodeluje že od samih začetkov, hkrati pa članica številnih acapella zasedb. Tokrat Vesna prvič stopa na piedestal in s pesmijo "Čisto počasi…" prihaja v slovenski glasbeni prostor. "Nič me ne spremeni...", tako nekako Vesna lebdi nad spremljavo prekaljenih slovenskih glasbenikov in z ljubeznijo nabitim tonom nadaljuje do refrena, kjer se vse ustavi. Ker je pač treba počasi - čisto počasi.
Za klekljanje potrebujemo ovalno blazino ali 'bulo', košaro ali podstavek, na katerem sloni bula, kleklje - posebno oblikovane lesene paličice, na katere je navit sukanec, bucike in vzorec, t. i. »papir'c«. Ta obrt zahteva veliko potrpljenja, vztrajnosti in časa, pravi Nevenka Malnič iz Doblarja, ki že več kot 20 let vodi klekljarsko skupino. Ljubezen do ročnega dela je v vseh teh letih ustvarila tudi mnoge nepozabne trenutke. Njihove čipke občudujemo vsepovsod po Sloveniji. Trenutno izdelujejo čipke za mašne plašče ob 1500-letnici koprske škofije. Nevenka Malnič je Boštjanu Simčiču z velikim navdušenjem pokazala svojo zbirko čipk. To, da je sorazmerno hitro postala mojstrica, ni presenetljivo, saj so jo, kot pravi, te male umetnine zasvojile.
Ta petek je res evropsko obarvan. Že zjutraj smo vas spraševal, če je dobro, da je Slovenija del evropske družine, ob 10ih smo spustili v eter rubriko Evropa osebno, v kateri spoznavamo različne sogovornike z zanimivimi zgodbami, zdaj pa bo naša gostja dr. Jerneja Jug Jerše, vodja Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji. Pogovori o Evropi je naslov te rubrike, ki nastaja v sodelovanju s točko Eu direct v Kopru. 1. maja bomo praznovali 20 let, odkar je tudi Slovenija postala polnopravna članica Evropske unije. Zato je zagotovo pravi čas za pogovor ob obletnici.
Anja Rupel je zelo mlada osvojila srca mnogih. Kot pevka skupine Videosex, ki letos praznuje 40 let od izida albuma Videosex 84, je v zelo kratkem času postala zelo priljubljena še v bivši državi. Odtlej je ves čas prisotna na glasbeni sceni, kot avtorica in izvajalka. Veliko dobrega se je nabralo v vseh teh letih. Kako je bilo na sceni takrat, kako se počuti zdaj, kaj pogreša in kaj je novega, je razkrila v pogovoru z Uršo Mravlje, nekaj pa je z nami delila prvič.
Kamniti spalec je osrednja pesniška zbirka Maka Dizdarja, enega največjih bosanskih pesnikov 20. stoletja. To izjemno delo, v katerem avtor vsebinsko in jezikovno spaja arhaičnost in sodobnost, lahko, po več kot pol stoletja od prvega izida izvirnika, v celoti beremo tudi v slovenskem jeziku. Pesnica in prevajalka Ines Cergol se je zahtevnega dela lotila že pred leti, a je Kamniti spalec na dvojezično izdajo čakal do lani, ko je izšel pri založbi KUD Logos. Pesem iz zbirke Beseda o sinu pa bo zdaj tudi sestavni del fotografske razstave Po Deželi stečkov, ki jo bodo 7. maja letos odprli v Atriju ZRC SAZU v Ljubljani. Kaj imajo skupnega Dizdar in stečki? Tudi na to vprašanje v pogovoru z Leo Širok odgovarja Ines Cergol.
Mednarodna konferenca z naslovom Poti do duševnega zdravja ob izgubi sluha je z aktualnimi temami opozorila na še eno bolezen oziroma poškodbo sodobnega časa, gre za poškodbo sluha. Vse več je tovrstnih poškodb, tudi pri mladih. Vse več je hrupa, ki vpliva na to in hkrati hudih stisk, saj je očala nositi moderno, slušni aparat pa je tabu tema. Sekretar Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije Matjaž Juhart je povedal tudi, da bi nas naglušni in gluhi res radi poslušali, tako kot v tujini poslušajo radio.
Lani je glasbenica Kataya z nastopom na Slovenski popevki naznanila vrnitev na glasbeno sceno, sedaj pa predstavlja novo pesem 'Vse, kar si zaželiš', ki je postala Pesem in pol. S skladbo, za katero pravi, da je življenjska himna, želi prenesti sporočilo, da moramo na svoji poti slediti šumu srca.
Na pomladni dan smo na Radiu Koper govorili o »Pomladi na opernem odru«. Tak je naslov potujoče razstave, ki se je iz Kopra preselila v Trst, v Slovenskem stalnem gledališču bo na ogled do 28. junija 2024. Življenje izjemne primorske operne pevke in glasbene pedagoginje Ksenije Vidali sta raziskovali naši sogovornici, Tina Novak Pucer, muzejska svetnica in etnologinja, ter Tanja Jakomin Kocjančič, samostojna raziskovalka s področja zgodovinopisja in kulturologije. Trst in Ljubljana, kamor se razstava seli septembra, sta mesti, ki sta Ksenijo Vidali na življenjski poti močno zaznamovali. Vidalijeva je v intervjujih večkrat povedala, da se je rodila dvakrat, kot človek v Škednju in kot umetnica v Ljubljani.
Daniel Rojšek si za varovanje narave prizadeva že vrsto let. Naš gost je tudi geograf, jamar in strokovnjak za Sočo. Lani je sklenil svojo poklicno pot na Zavodu RS za varstvo narave v Novi Gorici, njegova povezanost z naravo pa ostaja.
Bi danes ponovno opravili vozniški izpit, če bi ga moralii? Koliko znanja nam ostane kljub dolgoletni vozniški praksi, kaj se je v minulih letih na področju prometa najbolj spremenilo? Seveda nam je sogovornik povedal marsikaj zanimivega - tudi o tem, da so današnje mlade generacije manj motorično spretne, da so, kot pravi, " tablično-mobitelne" in morda manj željne izpita, ki pomeni neodvisnost, kot generacije pred leti. Seveda pa tudi o tem, da je dobro narediti kakšno osvežitveno uro vožnje in tudi delavnico prometnih predpisov, kar pri nas ni obvezno in je prepuščeno le želji in modrosti posameznika. Edvard Dečman prav te dni obeležuje 50 let, odkar je naredil vozniški izpit, in 45 let, odkar je učitelj vožnje. Kljub temu, da se je uradno že upokojil, se je delovno ponovno aktiviral in vožnjo uči v avtošoli Zulič v Kopru. Na klepet ga je povabila Nataša Benčič.
Docent dr. Danilo Bevk je biolog, čebelar in raziskovalec na Nacionalnem inštitutu za biologijo. Raziskuje vpliv pesticidov na vedenje čebel, vse več pozornosti pa namenja tudi divjim opraševalcem, zlasti čmrljem. Ti so včasih brenčali in se debelili na mnogih spomladanskih cvetovih, a jih opažamo vse manj. Loredano Vergan je zanimalo, kaj lahko ljudje naredimo, da bi tega divjega opraševalca ponovno zvabili na naše vrtove in njive.
Na mednarodni razstavi umetnosti - beneškem Bienalu - se Slovenija letos predstavlja s projektom konceptualne umetnice Nike Špan. Slovenski paviljon, ki v resnici ni paviljon, je v obliki nenavadnega objekta sredi vrta v javnem prostoru. Kurator je Vladimir Vidmar. Postavitev opozarja tudi na pomanjkanje stalnega nacionalnega paviljona. Z Niko Špan se je sredi beneškega javnega vrta pogovarjala Neva Zajc.
Vas Popetre leži na slemenu Pičence, pod katero je na vzhodu dolina Dragonje. Najbližja kraja sta Beli kamen, kjer je nekoč stal velik bel kamen iz prvega stoletja našega štetja, hranijo ga v koprskem muzeju, in Poletiči, gručast zaselek nad povirjem Dragonje. Mlajši Popetrci, ki skrbijo za ohranjanje tradicije v vaški skupnosti, so polni novih idej, v katerih se trudijo združiti preteklost s sedanjostjo. Kar nekaj so jih že realizirali. Zadnja je tematska pohodna pot, ki jo označujejo umetniške skulpture. Po njej se je z Nado in Ivanko sprehodila Loredana Vergan.
BosaZnova se predstavlja z novim singlom s svojega albuma Terapija za pare (2023). Siceršnji igrivosti in hudomušnosti je tokrat dvojec postavil za protiutež melanholijo in občutje monotonije ter ujetosti z novo skladbo 'Danes sploh se ne ujameva'.
Letošnji pohod Po stopinjah Valentina Staniča je potekal v znamenju treh obletnic: 30 let od prvega pohoda, 250 let od rojstva Valentina Staniča in 45 let delovanja Planinskega društva Valentin Stanič Kanal. V kanalskem planinskem društvu so zato organizirali zanimivo predavanje o začetkih organiziranega pohodništva na območju današnje občine Kanal ob Soči. Predaval je dr. Robert Devetak, ki že lep čas raziskuje tudi življenje duhovnika, alpinista, pesnika, pisatelja in učitelja, Valentina Staniča, ki velja za enega od začetnikov evropskega alpinizma. Prvi slovenski alpinist je osvojil najvišje vrhove v tem delu Evrope, leta 1800 med prvimi tudi Veliki Klek (Grossglockner). Triglavu je izmeril višino, svoje vzpone pa je pogosto tudi opisal. Kanalsko planinsko društvo nosi ime po rojaku Staniču. Po njem so poimenovali društva, trge, ulice in planinske postojanke. Pri razvoju planinstva je imelo ključno vlogo leta 1893 ustanovljeno Slovensko planinsko društvo, ki je že takrat imelo 27 podružnic. Ena izmed njih je bila soška, v katero se je vključilo tudi nekaj posameznikov iz Kanalskega. Na območju občine Kanal ob Soči so v začetku 20. stoletja pričeli člani društva s trasiranjem prvih pešpoti. Dejavnost se je razvijala vzporedno s pojavom turizma, ki ga je v Posočje pripeljala izgradnja bohinjske železniške proge leta 1906. O njegovih začetkih se je z zgodovinarjem Robertom Devetakom pogovarjal Boštjan Simčič.
Neveljaven email naslov