Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Bruno Šimleša je star 40 let in pravijo mu hrvaški "doktor ljubezni". Svojo novo, že deveto knjigo in peto, ki je izšla v slovenskem jeziku - »Resnice in zmote o ljubezni« je njen naslov - je nedavno predstavil v Mladinski knjigi v Izoli. Šimleša je avtor knjig s področja popularne psihologije in duhovnosti. V najnovejši knjigi Resnice in zmote o ljubezni duhovito piše o najpogostejših zablodah o ljubezni. Piše pronicljivo, razigrano in razumljivo, nič ne ovinkari. Prav tako se tudi pogovarja, pravi Nataša Benčič, ki ga je po predstavitvi ujela pred mikrofon.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Bruno Šimleša je star 40 let in pravijo mu hrvaški "doktor ljubezni". Svojo novo, že deveto knjigo in peto, ki je izšla v slovenskem jeziku - »Resnice in zmote o ljubezni« je njen naslov - je nedavno predstavil v Mladinski knjigi v Izoli. Šimleša je avtor knjig s področja popularne psihologije in duhovnosti. V najnovejši knjigi Resnice in zmote o ljubezni duhovito piše o najpogostejših zablodah o ljubezni. Piše pronicljivo, razigrano in razumljivo, nič ne ovinkari. Prav tako se tudi pogovarja, pravi Nataša Benčič, ki ga je po predstavitvi ujela pred mikrofon.
Ob današnjem svetovnem dnevu varstva okolja predstavljamo pohodniško prireditev Highlander, ki jo tujci sicer že dobro poznajo, saj je del največje svetovne verige pohodniških - trekking prireditev na svetu. Letos se izvedba prvič obeta tudi pri nas, v Sloveniji. Ljubitelji pohodništva in narave se bodo lahko dogodka udeležili prihodnji mesec, med 10. in 14. julijem. Organizatorji so za prvič izbrali Julijske Alpe. Priprave na aktivne počitnice z različnimi napotki in s treningi za kondicijo so že v teku. Več pa je Aniti Urbančič povedal vodja organizacijskega tima, Goran Sambt.
Tisti, ki ga vsaj delno poznate, boste morda presenečeni, da izraz mem ni nastal na spletu. Pravzaprav je Richard Dawkins to besedo prvič uporabil v svoji knjigi leta 1976. V njej je poskušal ugotoviti, ali obstaja merljiva enota, ki opisuje, kako se ideje širijo skozi generacije. Torej, preprosto povedano, mem je enota za kulturni prenos idej. Spletni mem pa je samo del množice memov. Torej, če nekdo reče mem, ima najbrž v mislih internetni mem. Gre za spletne šale, največkrat v kombinaciji fotografije in besedila, ki na ironičen način predstavljajo najrazličnejše vidike vsakdana, družbe, celo politike, čeprav so se od te raje oddaljili in se bolj osredotočili na popkulturo in sarkastična opazovanja življenja. O tem pojavu sem bomo pogovarjali z etnologom in kulturnim antropologom, dr. Ambrožem Kvartičem.
Stresni čas covida lahko preživimo tudi ustvarjalno in na samosvoj način, poudarja Jasna Knez, plesalka, koreografinja in plesna pedagoginja, ki je bila za svoje delo večkrat nagrajena, danes pa je upokojena in živi v Ljubljani. Njeno življenje je sicer tesno povezano s Trstom, kjer je rojena, Koprom, Istro in morjem. Plesna kritičarka Neja Kos je o njej dejala, da je kot prava marginalka opazno-neopazna, brez blišča vtkana v slovenski kulturni prostor in čas. Izrazna plesalka, ki je prva v Sloveniji začela deliti svoje znanje orientalskega plesa. Lei Širok je med drugim povedala, da še danes pleše, ko si prižge Radio Koper. Predvsem pa izpostavlja, da je zdaj čas, ko lahko začnemo na novo graditi medsebojne odnose in na vseh področjih zaživimo na novo. Tudi v plesu bo treba najti nove poti do ljudi, in stare, predcovidne čase pustiti za seboj.
Tokrat je Pesem in pol postala skladba mlade pevke Martine: Svila. S Črnomaljko se je pogovorila Mojca Klarič.
V piranski knjižnici do konca meseca gostijo potujočo razstavo Zveze društev slepih in slabovidnih Slovenije Onstran svetlobe. Med 19 avtoricami in avtorji fotografskih in slikarskih del je tudi Pirančanka Slavica Zdolšek, ki je Lei Širok med drugim povedala, zakaj se je navdušila za slikarstvo.
Potem ko so pred skoraj 140 leti domačini gasili obsežen požar na trgu v Tolminu, so kmalu ustanovili gasilsko društvo. Kaj vse se je od leta 1881 spremenilo in kako poteka delo ene najbolj obremenjenih prostovoljnih gasilskih društev v Sloveniji danes, lahko slišite v prispevku Mariše Bizjak.
V petek ste poslušalci izglasovali novo Pesem in pol. To je postala skladba 'Čas te bo pokril' Tjaše Fajdiga. Z njo se je pogovoril Jaka Zalar.
Začenja se obeleževanje 30. obletnice ustanovitve Inkubatorja Sežana, ki ga je leta 1992 ustanovila občina Sežana z namenom spodbujanja in promovirnaja podjetniške kulture in ustvarjanja podjetj v občini in širši regiji. Danes v inkubatorju deluje 58 podjetj z 90 zaposlenimi. Inkubator je izjemno pomemben osrednji dejavnik podpornega okolja v regiji. Naš gost je bil njegov direktor, Dorijan Maršič. Z njim se je pogovorila Anita Urbančič.
Dijaki gimnazijskega programa ajdovske Srednje šole Veno Pilon že tretje leto na terenu spoznavajo željene poklice. Šola je namreč skupaj z Inštitutom za mladinsko politiko oblikovala projekt Senčenje na delovnem mestu, ki dijakom omogoča, da en dan pobliže spoznajo delovno mesto, ki jih zanima. Karin Zorn Čebokli se je pridružila Toniju Štrancarju pri senčenju kuharskega mojstra.
18. maja obeležujemo Svetovni dan podjetnic. Vedno več jih je in vedno več se jih zapiše med zelo uspešne. Mednje sodijo tudi ustanoviteljice podjetja Alias Plus iz Nove Gorice, Katja Velikonja, Tajda Marinič in Urša Piculin Tancoš, ki je na čelu trojke. Ingrid Kašca Bucik jo je povabila k pogovoru.
Epidemija je pospešila vsestransko digitalizacijo naših življenj. Na današnji dan obeležujemo svetovni dan telekomunikacij in informacijske družbe. Točno pred 156 leti je bila namreč ustanovljena Mednarodna zveza za telekomunikacije. Z našim sogovornikom smo se spraševali, ali je slovenski digitalni sektor s svojo digitalno komunikacijsko in storitveno infrastrukturno zadostno podprl delovanje gospodarstva, izobraževalnega sistema in drugih družbenih podsistemov. Smo Slovenci dovolj digitalno kompetentni, kakšna IKT znanja so danes pravzaprav potrebna za normalno delovanje družbe? Z nami je bil Jernej Filipčič, fizik in razvojnik informacijskih tehnologij. V studiu.
V petek so z glasovi v živo poslušalci izglasovali novo pesem in pol. To je postala skladba 'Luč preteklosti' primorske zasedbe Paul Grem. Njene barve je v pogovoru z Janjo Lešnik zastopal Marko Stropnik.
Pogovor z Izolanom, Andrejem Percem, ki je bil nekoč član legendarne akrobatske skupine Jugoslovanskega vojnega letalstva Leteče zvezde. Danes je zaposlen na Agenciji za civilno letalstvo, kjer je vodja oddelka za licenciranje pilotov. Z njim se je pogovarjal Sandi Škvarč.
Na spletni strani Društva za opazovanje in proučevanje ptic lahko spremljate pravi resničnostni šov. Na skritih lokacijah v kraških stenah so namestili majhni kameri, prek katerih lahko v živo spremljate gnezdenje dveh parov redkih ptic, velikih uharic. Valerija in Valerijo še vedno skrbno čuvata svoje jajce, v gnezdu Gine in Gigija pa so mladički postali že pravi najstniki. Kaj se trenutno dogaja v gnezdih, si lahko ogledate na spletni strani društva v zavihku – Velika uharica v živo. Še veliko zanimivega o tem projektu nam je povedal ornitolog Tomaž Mihelič. Z njim se je pogovarjal Boštjan Simčič.
Diagonala335 je v minulih letih postala odmeven kolesarski dogodek, ne samo med rekreativnimi kolesarji, ampak med vsemi prijatelji športa. Tokratno izvedbo je predstavil Simon Ržen.
12. maja praznujejo medicinske sestre in zdravstveni tehniki v Sloveniji in po vsem svetu. Na ta dan, leta 1820, se je rodila prva medicinska sestra na svetu, humanistka in ustanoviteljica modernega sestrinstva Florence Nightingale. Mednarodni dan se praznuje in obeležuje že vse od leta 1965. V zadnjih 15-ih letih, se tudi v tem poklicu vse pogosteje pojavljajo moški, čeprav je v preteklosti veljalo, da je zdravstvena nega izključno v domeni žensk. Še več, kot boste slišali v prispevku, lahko ta razločevanja tudi na tem področju dela, začnemo opuščati. Mateja Brežan je obiskala Splošno bolnišnico Izola.
Leto 2020 bo v kolektivnem spominu ostalo zapisano kot leto koronavirusa, a za mnoge posameznike je bilo leto novih zgodb in dobrih idej. Primož Rojc, doma na Bistriškem, je v času zaprtja zasnoval Snežniške zverinice in Koprske beštije – lesene, ročno izdelane in poslikane igrače, ki imajo še eno poslanstvo. Gre namreč za didaktične igrače. S Primožem, ki je z lesom povezan že od malih nog, se je pogovarjala Mateja Rolih Maglica.
Palčica Pomagalčica, Larisa štoka je bila Osebnost Primorske leta 2019. Skupaj s svojimi škratki piše še eno novo humanitarno zgodbo. Malega Krisa iz Kopra poznamo vsi, vsi smo držali pesti zanj, a še veliko je otrok, ki za redke, posebne bolezni potrebujejo finančno pomoč dobrih ljudi. Nekdanji naslov namnejen Krisu – Podari življenje, je dobil še eno črko – Podari življenjA. Zdaj se škrati borijo za pomoč Urbanu. Z Lariso Štoka se pogovarja Nataša Benčič.
NOBEN ME NE RAZUME Za mlade milenijce in generacijo Z – spletni dogodek. 15.maja 2021 To so mladi od petindvajsetega do tridesetega leta starosti. Njim je namenjen spletni dogodek Noben me ne razume, ki ga organizira Urša Žorž iz podjetja Eventio in je nanj povabila sama znana imena. Mlade bodo nagovarjali z osebno izkušnjo - od humorja, do ekologije, sprejemanju samega sebe, begu pred perfekcionizmom, o seksu vsaj dvakrat tedensko, ljubezni do rastlin , tem kako »hrčkamo« in po nepotrebnem kopičimo predmete in kako se moramo znebiti vsega, kar nam ne služi več. Z Uršo Žorž se pogovarja Nataša Benčič
Knjiga Hoj je del projekta, v katerem so študentje Humanistike na Univerzi na Primorskem popisovali ta posebni korona čas. Risali so, pisali, posneli video zapise, naredili predstavo in izdali knjigo v pdf obliki, ki ne bo naprodaj, bo pa darilo letošnjim diplomantom FHŠ. Sogovornice Mojce Klarič so: mentorica projekta Aleksandra Schuller in študentki Ana Cikač,ki obiskuje 2. letnik mag. programa Kulturni študij in antropologija, ter Milica Golianin, študentka 1. letnika mag. študija Mediji in komuniciranje.
Neveljaven email naslov