Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Festival Melodije morja in sonca je eden najbolj prepoznavnih slovenskih glasbenih festivalov pri nas. Prirejajo ga že od leta 1978. Najprej je bilo prizorišče v Piranu, takoj naslednje leto pa v Portorožu, kjer je festival potem največkrat gostoval (izjema so tri leta, ko je festival potekal na piranskem Tartinijevem trgu, ter obdobje med leti 1993 in 1996, ko je bilo prizorišče Titov trg v Kopru). Že zelo kmalu po zagonu se je pokazal za zelo uspešnega in kvalitetnega ter postregel z mnogimi uspešnicami. Nekatere med njimi še danes slišite na radijskih postajah, pa morda niti ne vemo, da se je njihova pot začela prav v Portorožu.
Le dan pred začetkom 39. festivala Melodij morja in sonca je Radio Koper predvajal dele refrenov pesmi, ki se bodo potegovale za letošnje nagrade. Izvajalci so pesmi predstavili tudi v jutranjem programu, v soboto, 7. julija 2019, pa bodo nastopili v naslednjem vrstnem redu, kot si sledijo posnetki pesmi: Rina K, Samuel Lucas, Tomaž Hostnik, Bro, BassLess, Nada Barle, Kvatropirci, 2B, Mila, Canegatto, Tinkara Kovač, Dare Kaurič, Orter in Swing Deal.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Festival Melodije morja in sonca je eden najbolj prepoznavnih slovenskih glasbenih festivalov pri nas. Prirejajo ga že od leta 1978. Najprej je bilo prizorišče v Piranu, takoj naslednje leto pa v Portorožu, kjer je festival potem največkrat gostoval (izjema so tri leta, ko je festival potekal na piranskem Tartinijevem trgu, ter obdobje med leti 1993 in 1996, ko je bilo prizorišče Titov trg v Kopru). Že zelo kmalu po zagonu se je pokazal za zelo uspešnega in kvalitetnega ter postregel z mnogimi uspešnicami. Nekatere med njimi še danes slišite na radijskih postajah, pa morda niti ne vemo, da se je njihova pot začela prav v Portorožu.
Le dan pred začetkom 39. festivala Melodij morja in sonca je Radio Koper predvajal dele refrenov pesmi, ki se bodo potegovale za letošnje nagrade. Izvajalci so pesmi predstavili tudi v jutranjem programu, v soboto, 7. julija 2019, pa bodo nastopili v naslednjem vrstnem redu, kot si sledijo posnetki pesmi: Rina K, Samuel Lucas, Tomaž Hostnik, Bro, BassLess, Nada Barle, Kvatropirci, 2B, Mila, Canegatto, Tinkara Kovač, Dare Kaurič, Orter in Swing Deal.
Na Ukmarjevem trga v Kopru je bil že deseto leto zapored – tradicionalni Pristaniški dan v soboto, 21.maja 2016. To je dan, ko koprsko pristanišče odpre svoja vrata vsem, ki si ga želijo spoznati. 10. Rojstni dan je prinesel kar nekaj sprememb, a bistvo je ostalo isto – vrata so bila na široko odprta, pristanišče je okno v svet, ogledali smo si ga lahko peš, s kolesom, z ladjo in celo gusarsko ladjo…. v Kopru se je marsikaj dogajalo ves dan in Radio Koper je bil zraven. Na pomolu, pod napihljivo streho našega jasno vidnega šotora, s prepoznavnim reportažnim vozilom - Modrim dirkačem in ekipo, ki je zmeraj rada na terenu: za dober ton sta poskrbela Mitja Marsič in Tadej Tadič, pred mikrofonom je bila Nataša Benčič. Naši gostje so bili Sebastjan Šik, Miroslav Cerar starejši, Aleš Rotar, Ivana Vujanovič in Ribert Gerk.
Na Ukmarjevem trga v Kopru je bil že deseto leto zapored – tradicionalni Pristaniški dan v soboto, 21.maja 2016. To je dan, ko koprsko pristanišče odpre svoja vrata vsem, ki si ga želijo spoznati. 10. Rojstni dan je prinesel kar nekaj sprememb, a bistvo je ostalo isto – vrata so bila na široko odprta, pristanišče je okno v svet, ogledali smo si ga lahko peš, s kolesom, z ladjo in celo gusarsko ladjo…. v Kopru se je marsikaj dogajalo ves dan in Radio Koper je bil zraven. Na pomolu, pod napihljivo streho našega jasno vidnega šotora, s prepoznavnim reportažnim vozilom - Modrim dirkačem in ekipo, ki je zmeraj rada na terenu: za dober ton sta poskrbela Mitja Marsič in Tadej Tadič, pred mikrofonom je bila Nataša Benčič. Naši gostje so bili Sebastjan Šik, Miroslav Cerar starejši, Aleš Rotar, Ivana Vujanovič in Ribert Gerk.
Strast in podjetništvo, le na videz dva nezdružljiva pojma. Strast je namreč vodilo marsikaterega uspeha in tudi zadovoljnega življenja. Urša Žorž, Primorka po rodu iz NG, ki je nekega dne zbrala pogum in pustila varno službo ter šla na samostojno pot ter postala organizatorka, ki za »nas vse poštima, medtem,ko mi mirno spimo«, zelo dobro ve, kaj je strast. V prvi meri do življenja, tu se najverjetneje vse začne ; do točke, ko lahko predava na temo z naslovom »Podjetništvo in strast« pa je tudi sama prehodila in pretekla marsikateri kilometer, preskočila marsikatero oviro in se učila. Z nasmehom kajti ta tek, je tek na dolge, ne na krake proge. Z nizom predavanj o Podjetništvu in strasti, bo, direktorica lasnega podjetja Eventio -organizacija dogodkov in izobraževanj v maju obiskala kar nekaj slovenskih mest, tudi Koper. Naša gostja je prav na 18. Maj, ki je v koledarju zabeležen kot Svetovni dan podjetnic. V studio jo je povabila Nataša Benčič.
Breda Krašna , generalna sekretarka Zveze prijateljev mladine Slovenije je naša gostja v oddaji Dopoldan in pol - o občutljivi temi, kako ravnati, kako poročati, kaj kot medij spoštovati, ko je v poročanje vpleten otrok. Smernice za poročanje o otrocih so jasne. Z Bredo Krašna s epogovarja Nataša Benčič.
4. maja goduje sveti Florjan. Florjan je bil rimski vojščak, ki je na današnji dan, 4. maja, umrl kot mučenik. Čaščenje sv. Florjana je razširjeno po Avstriji, na Bavarskem, in tudi po naših krajih. Sv. Florjan je zaščitnik pred požari in poplavami ter zavetnik gasilcev. Mi smo med prazniki obiskali gasilce v Materiji. Tamkajšnje prostovoljno gasilsko društvo je edino v občini Hrpelje-Kozina in je že vrsto let nepogrešljivo pri zagotavljanju varnosti, tudi prometne. Pred leti so orali ledino pri oblikovanju vloge prvih posredovalcev v nujnih primerih, v letošnjem aprilu pa jim je Uprava za zaščito in reševanje RS dodelila tudi naziv gasilske enote širšega pomena. Najbolj so ponosni na svoj gasilski dom, ki je pravo družabno in kulturno stičišče. O tem se je v teh dneh prepričala tudi Mateja Brežan. Pogovarjala se je s predsednikom, Valterjem Fabjančičem.
Pihalni orkester Komen, mladostni sestav, ki je nastopil na najbolj prestižnih evropskih koncertih odrih, od Zlate dvorane na Dunaju do Berlinske filharmonije, praznuje letos 20-letnico delovanja. Slavnostni koncert 23. 4. 2016 v avli Osnovne šole Komen napovedujejo predsednik orkestra Evgen Kavčič, Ivan Uršič, eden od avtorjev razstave ob jubileju in Tatjana Gregorič.
Omar Naber je prevetril svoj glasbeni slog. To dokazuje v skladbi Hej, ti!, v kateri zazveni Omarjev vokal brez spremljave električne kitare. Za ta korak se je odločil, ker je bilo že pri samem nastajanju aranžmaja jasno, da bodo električne kitare povsem odveč. Hej, ti! je skladba, ki jo je Omar ustvaril popolnoma sam. Je avtor glasbe, sam je tudi odigral na vse instrumente, sam je poskrbel za njen aranžma. Avtor slovenskega besedila je Darko Barbič. Spremljevalni vokal je odpela dolgoletna Omarjeva prijateljica in odlična pevka, Anja Baš, s katero se poznata že od sodelovanja v oddaji Bitka talentov. Kako je skozi čas zorel Omar Naber, nam je povedal ob obisku na Radiu Koper.
Anja Rupel, radijska in televizijska napovedovalka, voditeljica in odlična pevka zabavne glasbe, je pred kratkim praznovala 50. rojstni dan. Deset let je igrala flavto, komaj šestnajstletna je prvič nastopila s skupino Videosex. Pozneje je stopila na solistično pot. Poročena je z znanim glasbenikom Alešem Klinarjem. Njuna hči Luna je stara trinajst let. O vsem tem in predvsem o Anjinem novem glasbenem projektu, se je z njo pogovarjala Smilja Baranja.
Goriški pihalni orkester praznuje letos 55 let delovanja. Sestav, ki ga danes vodi Sandi Cej, bo častitljivi jubilej počastil s slavnostnim koncertom 23. 4. 2016. Pred koncertom je Tatjana Gregorič pred mikrofon povabila Vladimirja Benso, nekdanjega predsednika orkestra in že 30 let aktivnega člana, flavtistko Niko Winkler in trobentarja Matijo Podberšiča.
Organizator tega velikega dobrodelnega koncerta Kopru je Slovensko združenje bolnikov z limfomom in levkemijo »L&L« , ki koncert reklamira takole : »Imamo 2 novici: dobro in najboljšo!« ….in nadaljujejo , da je Dobra novica ta, da bomo v okviru njihove pomladne turneje poslušali Perpetuum jazzile, najboljša pa je ta, da bomo z udeležbo na koncertu, za nakupom vstopnic pomagali bolnikom s krvnimi raki, ki morajo zaradi narave svoje bolezni prebiti v bolnici veliko časa. Naša gostja je KRISTINA MODIC, izvršna direktorica Slovenskega združenja bolnikov z limofmom in levkemijo, objavljamo pa tudi pogovor s predstojnico oddelka za maligne limfome na Onkološkem inštitutu v Lj, dr. Barbaro Jezeršek Novakovič.?Oddajo je pripravila Nataša Benčič.
Včasih se zdi, da si današnji ljudje operemo roke z obeleževanjem namenskih dnevov. 22. april je Svetovni dan Zemlje, katerega vključujemo v programske beležke iz tisoč in enega razloga. Mi smo se po kanček prvinske ljubezni do neprecenljivega planeta, kjer so odraščale civilizacije vključno z našo, odpravili na deželo, med ljudi z živim spominom na čas, ko sta bila človek in zemlja srčno povezana. Zgodbe pripoveduje Vera Muha, upokojena podeželska učiteljica, iz Hrušice pri Podgradu, živa enciklopedija podeželskega dogajanja. Njeno pripovedovanje z domačo pesmijo bogatijo Hrušiški fanti.
Naš gost je violinist, pobudnik in organizator bienalnega festivala Tartinijevi dnevi, Zdravko Pleše. V studio ga je Nataša benčič povabila tik pred začetekom tartinijevega festicala v Piranu.
Jurij Križnič, dolgoletni violinski pedagog v Glasbeni šoli Nova Gorica, je letošnji dobitnik nagrade Frana Gerbiča za življenjsko delo in izjemne dosežke na pedagoškem in organizacijskem področju pri uveljavljanju glasbene vzgoje in izobraževanja. Z več kot 35-letnim uspešnim delom je izobrazil številne vrhunske violiniste in pripomogel k popularizaciji klasične glasbe, z vodenjem Komornega orkestra Nova pa je omogočil glasbeno izražanje številnimi ljubiteljskim glasbenikom.
Poljanka Dolhar je predsednica Slovenskega kluba, ki si v zadnjih letih prizadeva predvsem za promocijo slovenske kulture med večinskim prebivalstvom Trsta in povezovanje obeh kultur. Njihov je projekt »Mesec slovenske kulture« in vrsta drugih prireditev. Med pomembnejše sodi razstava v Narodnem domu, ki so jo odprli v marcu in ki je del večletnega projekta, s katerim je slovenski klub želel opozoriti na življenje v slovenskem Narodnem domu pred požigom ter ga s tem ovrednotiti tudi za današnji čas. Poljanka Dolhar na dogajanje v Trstu večkrat gleda s kritičnim očesom, velja za vztrajno in odločno, zato ji mnogi pripisujejo velike zasluge za vse bolj vidno »slovenstvo« v Trstu. Po izboru bralcev, počlsušalcev in gledalcev primroksih meidjev je postala Osbenost Primorske meseca marca. Z zmagovalko se pogovarja Nataša Benčič.
Folklorna skupina Brkini je na oder postavila predstavo z naslovom "Ples brez meja- 1915-2015". Skozi igro, petje in ples približajo nam približa preobrazbo glasbe, plesa in medsebojne komunikacije skozi sto let. Z besedami je voditeljici programa Ljubi Sušanj predstavo opisal vodja skupine Peter Filipčič.
Naša gostja je mag. Jasmina Kristovič, s katero smo se tik pred 7. Kongresom Zakonskih in družinskih terapevtov Slovenije pogovrajali o medosebnih odnosih, spremembah, ki jih povzroči terapija, o pomenu terapije, kdaj in zakaj se zanjo odločiti. V goste jo je povabila Nataša Benčič.
V nedeljo bomo priča tretji izvedbi Istrskega maratona. Trase tekov bodo na območju občin Izola, Koper in PIran. Tekmovalci bodo svojo moč preverjali v maratonu, polmaratonu in rekreativnem teku, otroci in mladinci pa na sobotnem teku. Več o tem je v pogovoru z Iztokom Novakom - Easyjem povedala vodja prireditve Marjana Sikošek
In zdaj gremo gremo med oljke ? ne dobesedno, a skoraj. K oljčnemu olju, zdravemu, zelenemu zlatu. Že 6.leto zapored so namreč Društvo oljkarjev Slovenske Istre, Skupino proizvajalcev Ekstra deviškega oljčnega olja z zaščiteno označbo porekla in Inštitut za oljkarstvo pri UP ZRS povabil gostince in novinarje, da skupaj ocenimo 5 vzorcev najboljšega oljčnega olja, ki se potegujejo za Zlato oljčno vejico…in med njimi izberemo našemu okusu najbolj všečno. Zmagal je vzorec A, samo to vem in nič več, dokler se 1.aprila v Ankaranu ne zgodi prireditev, na kateri bo predstavljenih 67 najboljših olj. Med oljkarji, gostinci in novinarji sem v ponedeljek Nataša Benčič posnela tale reportažni zapis med zanimivimi gosti, pa tudi okušala sem…že šestič ?
Danes v krščanskih deželah ljudje pirhe povezujejo s praznovanjem velike noči. Jajce namreč v krščanski ikonografiji pomeni Kristusovo vstajenje. Ta simbol novega življenja pa srečamo tudi v drugih religijah, starejših od krščanstva. Rojstvo ali ponovno rojstvo lahko povežemo tudi s piščancem, ki pomenljivo razbije jajčno lupino in vstopi v življenje. Kristjani so v 4. stoletju začeli nositi jajca v cerkev k blagoslovu. V 12. stoletju so v Evropi vpeljali velikonočno blagoslavljanje jajc. Etnologija pa na srečo ne loči trenutnih političnih meja in tako so se kulturni vplivi mešali in širili po drugih deželah in se na ta način tudi ohranjali. Veliko so k temu pripomogli popotniki, različni obrtniški mojstri, trgovci, misijonarji in tudi izseljenci. Nastajale so legende in različni običaji. O tem nam je pripovedovala sežančanka Majda Mateta, vneta zbirateljica pirhov in dobra poznavalka njihove zgodovine.
Zanimalo nas je, kako se mladi ljudje znajdejo v navidezno zaprtem poslovnem svetu, komu uspeva prodor, kaj potrebuje začetnik, katera so današnja perspektivna delovna področja, kakšni so uspešni poslovni načini in kakšna človekova mentaliteta jih podpira, koliko so v delovnem procesu pomembne poštenost, doslednost, zaupanje, upoštevanje soodvisnosti itn... Ali izobrazbeno potrdilo potrjuje dobrega in aktivnega delavca? Koliko je lahko uspešen retorično podkovan poslovnež, kolikšno mero uspešnosti pripisujemo predstavitvenemu nastopu in zunanjemu izgledu človeka in kaj na koncu naredi uspešnega delavca? Več o tem mlada podjetnica Tina Bačič.
Neveljaven email naslov