Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
22 let mineva, odkar so po dveh desetletjih praznine v Portorožu obudili klubsko fotografsko dejavnost. Takrat so na svoj račun prišli vsi ljubitelji fotografije, ki so s svojo željo po druženju v polni meri pripomogli k ustanovitvi Foto Kluba v Portorožu. Od leta 2009 ustvarjajo najrazličnejše projekte, tistega leta so predstavili koledar, za katerega so uporabili fotografije, ki so jih osnovali na ideji reinpretacije znanih umetniških del. Med njimi so bila dela kot so Leonardova »Zadnja večerja«, Rembrandtova »Nočna straža«, Manejev »Zajtrk na travi«, pa »Kofetarica« Ivane Kobilce. Kakšno fotografsko poslastico so pripravili letos, sta razložila predsednik kluba, Jadran Rusjan, in član Matjaž Lužnik: v leto 2020 nas bodo popeljali z Mefovimi besedili, ki so jih člani kluba po svojem navdihu spravili v obliko fotografij - na koledarju.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
22 let mineva, odkar so po dveh desetletjih praznine v Portorožu obudili klubsko fotografsko dejavnost. Takrat so na svoj račun prišli vsi ljubitelji fotografije, ki so s svojo željo po druženju v polni meri pripomogli k ustanovitvi Foto Kluba v Portorožu. Od leta 2009 ustvarjajo najrazličnejše projekte, tistega leta so predstavili koledar, za katerega so uporabili fotografije, ki so jih osnovali na ideji reinpretacije znanih umetniških del. Med njimi so bila dela kot so Leonardova »Zadnja večerja«, Rembrandtova »Nočna straža«, Manejev »Zajtrk na travi«, pa »Kofetarica« Ivane Kobilce. Kakšno fotografsko poslastico so pripravili letos, sta razložila predsednik kluba, Jadran Rusjan, in član Matjaž Lužnik: v leto 2020 nas bodo popeljali z Mefovimi besedili, ki so jih člani kluba po svojem navdihu spravili v obliko fotografij - na koledarju.
V četrtek bo minilo 50 let od odprtja prvega odseka avtocestnega odseka v takratni Jugoslaviji. To je bil odsek Vrhnika - Postojna. Muzej novejše zgodovine je letos temu posvetil razstavo in zbornik Slovenika, ti si čudovita! Tako se je glasil naslov v časopisu po odprtju 32 kilometrskega odseka, ki so ga poimenovali Slovenika. V praznični oddaji nas bo v čas pred gradnjo, med njo in po njej zapeljala Tjaša Škamperle.
Pred kratkim je izšel dopolnjen ponatis knjige Razvoj zavesti. Kot je o njej zapisal direktor SAZU-ja dr. Oto Luthar, bi jomoral prebrati vsak državljan tega sveta. Čeprav gre za več kot 400 strani debelo knjigo, pa te v hipu povleče vase. Njej avtor je David Cigoj, popotnik, raziskovalec in publicist, doma na Goriškem Krasu. Z njim se je pogovarjala Eva Furlan.
Ob 330-letnici rojstva Giuseppeja Tartinija v torek, 29.11. v Bruslju slovesno odpirjao razstavo z naslovom »Učitelj narodov: skupna evropska kulturna dediščina Giuseppeja Tartinija«, ki bo ves teden na ogled v dvorani Yehùdi Menuhin (Menjùhin) v Evropskem parlamentu. Pod pokroviteljstvom slovenskih poslank in poslancev so jo pripravili prof. dr. Sergio Durante z Univerze v Padovi ter doc. dr. Nejc Sukljan in izr. prof. dr. Boštjan Udovič z Univerze v Ljubljani.
Zavod lepih umetnosti v sodelovanju z Mestno občino Koper, Društvom prijateljev glasbe, Pokrajinskim muzejem in Zvezo kulturnih društev končuje jubilejno leto, posvečeno 100. obletnici rojstva koprskega skladatelja Vladimirja Lovca. V ta namen prireja v sodelovanju z Oddelkom za muzikologijo Filozofske fakultete v sejni sobi Pretorske palače Muzikološki simpozij z naslovom »Šole glasbe v Sloveniji – Vladimir Lovec«. Od 9.00 do 15.00 se bo na njem zvrstilo devet referatov, v spremljevalnem programu pa bo v večernih urah na ogled še razstava in ob 19.30 koncert komornih skupin z godali v dvorani Pokrajinskega muzeja. O Muzikološkem simpoziju nam je več povedal predstavnik organizacijskega odbora, Dr. Nejc Sukljan.
Primorska zasedba Gedore, ki smo jo leta 2021 slišali na festivalu MMS, je nekaj dni nazaj na festivalu Popevka 2022 s skladbo Od tu do tam prepričala strokovno javnost. In zdaj še naše poslušalce.
Pod naslovom Zlati časi so ob svoji 50-letnici odzvanjanja z glasbenih odrov nastopili člani zasedbe Platana. Ena bolj prepoznavnih obalnih zasedb je nastala poleti leta 1972. Všečnost in neizmerna energija številnih članov zasedbe, sedemintrideset se jih je skozi leta izmenjalo, sta botrovala dejstvu, da je bila Platana v naslednjih petdesetih letih nepogrešljiva na plesih in šagrah v obmorskih krajih in vaseh.Ob zlatem jubileju so napolnili dvorano OŠ Koper, reportažo s koncerta je pripravil Iztok Novak.
Popevka po Popevki tokrat zveni primorsko, saj so Primorci odnesli glavni nagradi. Mia Guček in člani skupine Gedore so se nam pridružili v studiu in zaupali marsikaj, tudi kaj takega, na kar niste pomislili. Popevka namreč ni le tistih nekaj minut na odru, radiu, televiziji. Z njimi s eje pogovarjala Urša Mravlje.
V sredini oktobra je sredi dneva v starem mestnem jedru Kopra zagorelo v sobi. Požar je kljub hitremu ukrepanju gasilcev popolnoma uničil del hiše. Mama in starejši sin sta močno poškodovana in se zdravita v bolnišnicah. Oče in mlajši sin pa sta se znašla v hudi stiski. Klicu po pomoči so že odzvali številni znanci in prijatelji ter drugi dobri ljudje, Območno združenje Rdečega križa Koper pa je začelo s humanitarno akcijo zbiranja sredstev, da bi čim hitreje uspeli urediti bivanjske razmere za družino.
Danes v Sloveniji obeležujemo dan spomina na mrtve. Spomine na preminule pri nas obujamo v mirnem, otožnem in intimnem okolju. Na Filipinih to počnejo na povsem drugačen način. Kako, nam razkrije Manja Vidic, ki že nekaj živi na Filipinih, kjer je zaposlena na področju nudenja humanitarne pomoči v okviru Združenih narodov.
V november smo zakorakali z novo Pesmijo in pol. Naziv ste izglasovali skladbi skupine Zmelkoow 'Ko bom prišel spet nazaj'.
V petek, 4. novembra se v Kopru začenja festival Kitarika, ki bo do nedelje, 6. novembra v dvorani Sv. Frančiška koprskemu občinstvu ponudil tri koncerte svetovno uveljavljenih kitarskih virtuozov, v dvorani Glasbene šole Koper pa številna predavanja in mojstrske tečaje za mlade kitariste. Podrobnejši program v imenu organizatorjev, Kulturnega društva Kitarika, predstavljata profesorici Martina Kocjančič in Tanja Brecelj Vatovec. Pred mikrofon ju je povabila Lea Hedžet.
"Il Bello Antico" je naslov prve plošče ansambela Cappella Justinopolitana. Kaj prinaša ta nov diskografski izid, ki ga bodo predstavili s sobotnim koncertom v Kopru, nam bo povedal ustanovitelj in vodja ansambla, Marino Kranjac.
Po večletnem muziciranju z jazz glasbeniki se je Sandra Klemm – Sendi odločila ponovno obuditi svojo strast do elektronske plesne glasbe. Tokrat je poslušalce prepričala s pesmijo 'Nič ne ustavi me'.
Andrej Jelačin danes praznuje 90 let. Vse svoje življenje se je ukvarjal s kulturo, vodil je podjetje Globus film in oddelek za režijo na Radiu Koper. Pisal je predvsem humor in satiro. Kdo se ne spomni Tonija Karjole ali komedije Piknik s tvojo ženo! Kaj počne 90 - letnik danes, je zanimalo Tjašo Škamperle.
Aprila 2019 smo si lahko prvič ogledali fotografijo črne luknje, podoba črnega kroga z ognjenim obročem je tedaj osupnila znanstvenike in laike. Raziskovalci so leta delali na tem, da so povezovali desetine teleskopov po svetu in naposled z njihovo pomočjo ustvarili podobo še nikoli videnega. Eden od pobudnikov projekta Event Horizon Telescope in takratni predsednik znanstvenega sveta pri njem Nemec Heino Falcke je minuli teden obiskal Slovenijo, saj so mu na Univerzi v Novi Gorici podelili častni doktorat. Z njim smo se pogovarjali o tem, zakaj so črne luknje takšno astronomsko čudo, ali nam bo kdaj uspelo pogledati v njihovo notranjost in ali je v znanosti tudi kaj prostora za vero. Intervju s Falckejem, ki je sicer profesor za astrofiziko delcev in radijsko astronomijo na univerzi Radboud na Nizozemskem, sta pripravila Valter Pregelj in Maja Ratej.
Danes mineva natanko 300 let od smrti koprskega skladatelja Antonia Társie, ki je s svojim vsestranskim delovanjem močno zaznamoval glasbeno življenje 2. polovice 17. in začetka 18. stoletja v Kopru. Kot kapelnik in organist koprske stolnice ter skladatelj se je posvečal tudi pedagoškemu delu in nekaj časa je učil celo mladega Tartinija. Iz zaprašenih arhivov smo ga Slovenci potegnili šele leta 1993, ko smo obeleževali 350. obletnico rojstva, in ugotovili, da je Antonio Tarsia eno najsvetlejših imen koprske glasbene preteklosti. Veljal je za odličnega praktika, ki je zapustil bogato glasbeno zapuščino. Več pa v prispevku, ki ki ga v sklepnih minutah posvečamo še slovenskemu skladatelju Pavletu Merkùju. Tudi on je umrl na današnji dan, 20.oktobra 2014.
Za imenom Kühlschrank, kar v nemščini pomeni 'hladilnik', stoji Simon Fugina, nekoč kitarist skupine, ki je v prvem desetletju v slovenski prostor vstopila z alternativno rock glasbo in elegantnim ter kakovostnim popom - njeno ime je Gutti - in dobro desetletje solističen kantavtor. Simon je na albumu z naslovom Konec nekega obdobja strnil svoje ustvarjalno desetletje v trinajstih skladbah, gre za filigransko urejeno zaporedju ljubezenskih zgodb. Kot rdeča nit jih povezuje prvoosebna pripoved, ta pa nas poveže z avtorjevim intimnim svetom.
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Mešani pevski zbor Obala iz Kopra bo ob svoji 45. obletnici v petek priredil slavnostni koncert z naslovom "Na obali, v mojem srcu". Zbor z dolgoletno tradicijo, ki ima za sabo vrsto izjemnih koncertov, številne nagrade in priznanja z državnih ter mednarodnih tekmovanj, je ustanovil legendarni zborovodja Mirko Slosar. Kasneje so ga nasledili Walter Lo Nigro, Ambrož Čopi, Maja Cilenšek, Sebastjan Vrhovnik in Andrej Makor, ki Obalo vodi že pet let. V naslednjih minutah predstavlja program petkovega koncerta v koprskem Pokrajinskem muzeju in razmišlja o pomenu tega jubileja.
O trajnostnem oblikovanju lahko veliko preberemo, v osnovi pa gre za oblikovalski proces, ki se ukvarja z okolju prijaznimi pristopi prek premišljene rabe naravnih virov energije. V Sloveniji je že kar nekaj posameznikov in organizacij, ki rabljen tekstil predeljujejo v povsem nove, unikatne izdelke. Eden takih je tudi postojnski klub trajnostnih rešitev Destilator, ki je nastal na pobudo trajnostne oblikovalke in rokodelke Maje Modrijan, ki izdeluje čevlje, oblačila in celo pohištvo. Svoje izkušnje in uporabno znanje o recikliranju, rokodelstvu in trajnostnem oblikovanju rada deli z drugimi, tudi prek delavnic in tečajev.
Neveljaven email naslov