Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Danes se na Radiu Koper spominjamo Danila Kocjančiča, enega največjih ustvarjalcev hitov slovenske glasbene scene. V prispevku, ki sta ga pripravila Easy in Armando Šturman, smo predstavili posnetke njegovih skladb v italijanskem in angleškem jeziku.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Danes se na Radiu Koper spominjamo Danila Kocjančiča, enega največjih ustvarjalcev hitov slovenske glasbene scene. V prispevku, ki sta ga pripravila Easy in Armando Šturman, smo predstavili posnetke njegovih skladb v italijanskem in angleškem jeziku.
Za potapljača in snemalca morskih in jamskih globin Cirila Mlinarja Cica je bilo lansko leto izjemno-spomladi je izšla njegova knjiga Podvodje, zbirka Cicevih potapljaških prigod od prvega potopa s sposojeno masko do snemanja breje človeške ribice,proti koncu leta pa je na Švedskem prejel prvo nagrado za kratkometražni film Vodni krog. Kritiki pričakujejo še več podobnih priznanj , ker je film že sprejet na druge podobne filmske festivale.Vodni krog je zgodba, ki velja predvsem za kras, poučna pa je za vse. Namreč, čista resnica je, da vse kar z umazano vodo spustimo v kraška tla, se nam vrne skozi pipo.Ciril Mlinar bo dopoldnaski gost Radia Koper.
Rastlina je sveta od korenin do cveta - tak je naslov knjige v kateri avtorica Vlasta Mlakar, etnologinja in kulturna antropologinja, predstavlja tradicionalna znanja in verovanja o rastlinskem svetu ter vsestransko uporabnost tega znanja v kulturi in načinu življenja Slovencev. Pri tem prek najrazličnejših in najpogostejših načinov uporabe rastlin, predstavlja izredno bogato dediščino znanja naših prednikov, njihovo modrost in prebrisanost, pogled na svet in naravne pojave. Več o tem je avtorica sama povedala Ljubi Sušanj.
Zasedba Same babe je bila lanskega novembra že drugič povabljena v znamenito oddajo Izštekani na Valu 202, minulo poletje smo skupino v živo gostili tudi na valovih naše radijske postaje. Petnajstega januarja se bodo fantje intimno razgalili ter predstavili zgodbo benda in njegovih ustanovnih članov. Tokrat še zadnjič v originalni zasedbi. Paradoksalno se skozi lastno zgodovino ne bodo sprehodili s pomočjo preverjenih »hitov« temveč predvsem s pomočjo novih skladb. Glede na koncept programa seveda tudi lokacija ni bila izbrana naključno: nastopili bodo v okrogli dvorani, to je v Štihovi dvorani Cankarjevega doma.
Amaterska gledališča postajajo pravo razvedrilo za gledalca, ki v kaotičnem življenju išče kanček sprostitve ter veliko smega in veselja. Ob iztekajočem se letu smo pred mikrofon povabili Borisa Picigo, dolgoletnega animatorja dekanskega ljudskega odra, ki se je skozi čas potrdil tudi kot dober tekstopisec. Letos je z novo predstavo Štorije od Zmagota in Vitorije spet zadel v polno, kajti premiera in ponovitve predstave so bile vsakokrat odigrane pred nabito polnimi dvoranami.
Tržaška obala, med Barkovljami in Devinom, je bila še pred pol stoletja dom za slovenske ribiče, ki so v svoje mreže znali uloviti dovoljšnjo količino plavih rib, da je od ribištva lahko živela prav vsaka vas ob morju. A od tedanjih številnih domačih ribičev in bark v Sesljanskem zalivu je danes tu le eden - 32-letni Aleš Grilanc iz Repna. Pred pol drugim letom se je odločil, da bo imel pisarno z 12-urnim delavnikom kar sredi morja na svoji Federici - barki, ki jo je kupil od izkušenega istrskega ribiča Ciana. Aleš je z ribarjenjem uresničil svoje otroške sanje. Vedno je do morja gojil posebno ljubezen, ta pa je prerasla v poklic, ki mladeniča razveseljuje in bogati. Z mikrofonom je slovenskega ribiča v Sesljanskem zalivu ulovila Barbara Čepirlo.
Praznični prednovoletni dopoldan so sklenili Kraški ovčarji - glasbena_skupina, ki je nastala leta 1994. Ovčarji so sprva igrali trdi rock nato so se posvetili igranju zabavne glasbe iz bivše Jugoslavije, saj je »balkan mrzlica« v drugi polovici devetdesetih let zajela tudi Italijo. Na prehodu med prvim in drugim obdobjem delovanja je skupina dosegla vidne rezultate na glasbenih tekmovanjih po Italiji in v tujini; omembe vredna je uvrstitev v izbor 12 najobetavnejših italijanskih skupin na najpomembnejšem tovrstnem tekmovanju, Arezzo Wave leta 1999. Do danes so Ovčarji nastopili na skoraj 300 koncertih po Italiji, Sloveniji, Avstriji in na Hrvaškem, leta 2005 pa so se podali na mesečno turnejo po Južni Ameriki. Člani skupine so doma iz okolice Trsta, sedež pa imajo v Nabrežini. Skupina je dobila ime po kraškem ovčarju, avtohtoni slovenski pasmi psov.
V letu 2015 je bil Tomo Križnar deležen tudi uradnih priznanj in časti. V Bruslju je prejel nagrado » državljan Evrope«, v Berlinu pa mu je nemška Fundacija Ethecon podelila prestižno mednarodno priznanje » Blue Planet ». V obrazložitvi je žirija zapisala: "Neustrašen, neutruden borec, ki ljudem vrača dostojanstvo in upanje v boljšo prihodnost .V svetu, kjer je edini kriterij za odločitve dobiček, slovenski borec za človekove pravice Tomo Križnar izrazito prispeva k ohranjanju in reševanju modrega planeta«. Pred odhodom na novo misijo se je z njim in njegovo ženo Bojano pogovarjala Maja Kirar.
Baletno društvo Sežana je lani proslavilo 20 let delovanja. Kot se za takšno društvo in priložnost spodobi, so pripravili veliko predstavo. Na oder sežanskega kulturnega doma so postavili Hrestača v koreografiji in režiji Marjetke Kosovac, ki je zaslužna ne le za dvajset let uspešnega dela, marveč tudi za to, da se je na odru znašlo kar 120 nastopajočih. Več v reportaži Neve Zajc.
Kultna diskoteka Ambasada Gavioli v Izoli je 18. decembra svoja vrata odprla že v zgodnjih popoldanskih urah – kar je seveda prava redkost, če ne kar enkratno doživetje. Praznovala je namreč 20. obletnico delovanja. Pred večerno in nočno zabavo z DJ Umekom in drugimi nastopajočimi smo na dnevu odprtih vrat videli razstavo plakatov in letakov, ki so 20 let vabili v tempelj elektronske glasbe ter si pogledali dokumentarni film Katedrala luksuznih barv. Ambasado je obiskal tudi italijanski arhitekt Gianni Gavioli, po katerem je diskoteka dobila ime. Tam je bila Kaja Šašek.
Filo rosso ali rdeča nit je naslov mendnarodnega natečaja sodobnega nakita ki se dogaja bienalno pod kuratorstvom Isabelle Bembo v sodelovanju s Simonetto Cigliotti in Sandro Kocjančič iz Galerije Drat iz Izole. Ta petek se bo dogodek v Miljah na italijanski strani in kasneje v Izoli, zgodil že 4.zapored. Imeli pa bomo priložnost videti umetniška dela več kot 80-ih umetnikov iz Italije, Slovenije, Hrvaške, Francije, Avstrije, Makedonije , Zda in Izraela, ki sodelujejo s svojimi kreacijami nakita in so bili izbrani pred natečajem. Dogodek sta, tudi to je zdaj že lepa tradicija, podprli občini Milje in Izola, naša gostja pa je Sandra Kocjančič iz Galerije Drat Izola. Z njo se pogovarja Nataša Benčič.
»Mladi raziskujejo zelišča« je neprofitni projekt, ki ga je podprla Mestna občina Koper , dogajal se je na Eko točki v Dekanih, organiziral ga je zavod NOMED iz Kopra, z željo, da bi osnovnošolci spoznali zelišča, obenem pa o tem novem znanju posneli video in se tako naučili tudi novinarskega dela, kajti nastala je reportaža, vidna na spletu, zagotovo pa ji bodo zaploskali v OŠ Prade, od koder prihajajo : Gabrijel Mateja in Eva, z njimasta v studiu tudi mentorja Barbara Kocjančič in Andrej Božič, ki sta si projekt zamislila in ga izpeljala. Pogovor Nataše Benčič
Maja Gal Štromar je igralka, pisateljica, prevajalka, gledališka pedagoginja. Razlog za pogovor z njo je lahko vsakokrat drugačen, tokrat smo jo povabili v studio kot avtorico razprodane in ponatisnjene knjige "7 kg do sreče". Zgodba o igralki Mari Vodopoivec nas nasmeje do solz, avtorica pa nas s tem teksotm preseneča, saj smo vajeni brati njena bolj resna dela. Ampak humorja ne gre podcenjevati, z njim je treba znati. Žlahten je in dragocen. Z Majo Gal Štromar se pogovarja Nataša Benčič.
Aleksander Novak je kantavtor iz Kopra. Mali Princ ja zapisal, da je bistvo očem nevidno in je treba znati gledati s srcem. Aleksander tako živi in in ustvarja - Do dna, kakor je naslov njegove nove zgoščenke. O tem kako je ustvarjati in živeti, kaj pomeni biti slaboviden in kaj biti Človek pa v pogovoru z Natašo Benčič.
Koprčanka Meggie in Mariborčanka Iva, ki vam ju predstavljamo v nadaljevanju, sta že več let partnerici. Kot poudarjata, je bila njuna ljubezen glavni razlog, da sta si na koprskem ustvarili tudi skupen dom. V zvezi, ki jo živita javno, sta srečni. In tega ne more spremeniti prav nobena zunanja okoliščina, dodajata. Ob tem pa bi radi postali tudi zakonsko enakopravni. Trenutno si tako najbolj želita, da bi se lahko poročili na enak način kot raznospolni pari. In da pri tem, pa tudi sicer, njuna spolna usmerjenost ne bi bila več v središču pozornosti. Več o svoji partnerski zvezi, soočanju z družinama in družbenimi stereotipi glede istospolnih partnerjev ter svojemu življenjskemu vsakdanu pa sta povedali Lei Širok.
Učenje je vseživljenjski proces. In velikokrat nam je celo neprijetno. Če se učimo zato, ker se moramo, če nas snov ne zanima, če nas učijo izza katedra in je vse skupaj nevzdržno dolgočasno in če nam nekdo nekaj samo narekuje in si misli, da nam bo šla snov zato lažje v glavo. Tako si je mislila tudi 12.letna Mojca…,ki je nato začela že pri 15-ih pomagati sošolcem , da so si zapomnili, da so razumeli, dojeli…. Recept je našla v ustvarjalnosti. Šele mnogo kasneje je že kot profesorica razrednega pouka s specializacijo poučevanja angleščine za začetnike ter metode ustvarjalnega giba in kot dolgoletna učiteljica plesa iskala in širila svoje znanje v druge inoviativne smeri. Je inovatorka novih učnih metod za otroke in mladostnike, dela z učenci z učnimi težavami in posebnimi potrebami. Živi življenje, ime ji je Mojca Stojkovič, njen izum in polslanstvo je Freestyle učenje. V goste jo je povabila Nataša Benčič.
Sladki nasmehi je društvo, v katerem sodeluje okorg 130 gospa in deklet, pa tudi kakšen moški se znajde vmes. Skupaj so zato, da pomagajo, da s torto razveselijo otroke, ki iz različnih razlogov žvijo v stiski. Dvakrat letno naredijo tudi dražbo, s pomočjo katere zberejo sredstva za peko vedno novih sladic, za vedno nove otroške nasmehe. Nataša Benčič je ob novembrski dražbi v studio na klepet povabila predsednico društva, Martino Marušič Kos.
Z dnevi zbiranja spominov skušajo v knjižnicah zbrati osebne fotografije, shranjene v domačih albumih in drugo gradivo, starejše od leta 1990, ki spominja na najlepše trenutke, obeležene z osebnimi, družinskimi in drugimi praznovanji (analogne fotografije, stare razglednice, pisma, predmeti). Da tako gradivo ne bi ostalo prepuščeno pozabi, ga bomo skupaj s prebivalci obalno-kraškega območja objavili na spletnem portalu Kamra v Albumu Slovenije: www.kamra.si.
Bolezen ali slabo počutje nas običajno potisneta v iskanje rešitve. Po izkušnjah sodeč, so jo mnogi našli v komplementarnem pristopu. Zato smo pred mikrofon povabili naturopatinjo Katjo Tomažič, zagovornico starega kitajskega vedenja o energetskem prehranjevanju, s pozitivnimi učinki na človekovo presnovo in počutje.
V Istri so nekoč postavljali majhne stavbe, imenovane "kažete". V njih so hranili poljedelsko orodje in tudi poljščine. Ena takih hišk odslej stoji v Medljanu nad Izolo, predstavljala pa bo novo turistično-informacijsko točko. Postavili so jo v okviru nadaljevanja čezmejnega projekta, ki je namenjen revitalizaciji istrskega podeželja in turizma.
Nataša Segulin je dolgoletna novinarka in urednica naše RTV hiše v Kopru. Na TV Koper Capodistria je preživela skoraj vso svojo delovno dobo. Kot diplomantka umetnostne zgodovine in italijanščine je v tej hiši najprej delala kot prevajalka in redakatorica, kaj kmalu pa so jo potegnili v italijanski program TV Koper- Capodistria, kjer je kar 22 let ustvarjala oddaje o kulturi v italijanskem jeziku, v slovenskem pa tudi za nacionalno in slovenski program TV Koper. Zadnjih 12 let svojega dela na TV KP je preživela kot urednica slovenskega programa in se na tem delovnem mestu tudi upokojila. Njena »tretja« ustvarjalna zgodba pa se imenuje fotografija in zares jo je zaživela šele po upokojitvi. V galeriji Loggia v Kopru odpirajo 6.novembra njeno drugo samostojno razstavo fotografij z naslovom V PRISTANU. Z gostjo se pogovarja Nataša Benčič.
Neveljaven email naslov