Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Primorska poje velja za enega od stebrov zborovskega petja v enotnem slovenskem kulturnem prostoru, hkrati pa je platforma, ki pomembno prispeva k nadaljnjemu razvoju tradicije zborovske glasbe. Prvi trije koncerti bodo na Goriškem: v Vipolžah, Biljah in Braniku. Revija se bo do svojega sklepnega koncerta v maju na Goriško vrnila še nekajkrat, vmes pa naredila dolgo pot po celi Primorski in obiskala še sosednje države.
1550 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Primorska poje velja za enega od stebrov zborovskega petja v enotnem slovenskem kulturnem prostoru, hkrati pa je platforma, ki pomembno prispeva k nadaljnjemu razvoju tradicije zborovske glasbe. Prvi trije koncerti bodo na Goriškem: v Vipolžah, Biljah in Braniku. Revija se bo do svojega sklepnega koncerta v maju na Goriško vrnila še nekajkrat, vmes pa naredila dolgo pot po celi Primorski in obiskala še sosednje države.
Mestna občina Nova Gorica je včeraj obeležila občinski praznik v spomin na začetek Goriške fronte 9. septembra 1943. Občina je prva v Sloveniji pripravila Strateški načrt dostopnosti. Gre za dokument s smernicami za izvedbo kakovostnih rešitev težav z dostopnostjo do javnih ustanov, informacij in storitev. Načrt je namenjen predvsem občanom z različnimi oviranostmi. Matejo Grebenjak je zanimalo, kako si Novo Gorico predstavljajo slepi. Na sprehod po mestu vrtnic se je odpravila s članico Medobčinskega društva slepih in slabovidnih Nova Gorica.
V ponedejek so v Podnanosu pripravili sprejem za paralokostrelca Dejana Fabčiča, ki je v mešani ekipi z Živo Lavrinc na paraolimpijskih igrah v Parizu osvojil bronasto medaljo. "Zato se splača trenirat, s tem je poplačan ves trud. Nisem si predstavljal, da bo tako. Če bo zdravje in ekipa, bom vztrajal v športu še naprej."
Jure Lesar je svojevrsten umetnik, ki plete neposreden kitarski zvok z besedili, ki se gibljejo v polju njegovega življenja. Skladbo Zmagovalec je posnel z zasedbo Krila Ptice, ta je pretežno primorska, ki ga spremlja na koncertnih odrih. S svojo energijo spretno preklapljajo med spevnimi baladami in pravim rokenrol žurom. Nova skladba je bolj »bluzovske« narave, njen naslov pa je: Zmagovalec. Jure Lesar in Krila ptice so zmagovalci runrike Pesem in pol.
V nedeljo se je s sklepnim koncertom Constanze Kvarteta v Minoritskem samostanu Sv. Frančiška zaključil letošnji 23. Tartini festival. Ta je ponudil sedem koncertov, ki so se odvili v Piranu in v Kopru. Vključil je perspektivne mlade glasbenike in ponudil koncerte uglednih glasbenikov na najvišji mednarodni ravni. Vtise povzema Simona Moličnik.
Znanstveno-raziskovalno središče Koper je krajanom Plavij predstavilo gradnjo Kompetenčnega centra za mediteranske kulture, ki ga bo uredilo v nekdanji karavli. Občina Koper je objekt kupila in ga s podelitvijo stavbne pravice predala ZRS-ju. Ta načrtuje, da ga bodo začeli graditi letos. Kaj še so slišali Plavčani, v prispevku Tjaše Škamperle.
Plezalna stena v Kopru je pred dvema letoma postala uradni pripravljalni center za slovensko reprezentanco. Gre za pomembno, ne le slovensko, temveč evropsko plezalno središče. Najboljši športni plezalci na svetu, vključno z dvakratno olimpijsko prvakinjo Janjo Garnbret ter Mio Krampl in Luko Potočarjem, bodo začeli tekmovati že v petek zvečer, ko bodo na sporedu kvalifikacijski dvoboji, v soboto pa bo »grand finale«. Tudi zaradi tega smo v začetku tedna v Divači obiskal fizioterapevta in kondicijskega trenerja Mateja Bombača, s katerim smo se pogovarjali o njegovi vlogi v Janjinem štabu, tudi takrat, ko nam je zastal dih ob njeni poškodbi v steni v Parizu.
Andrej Orel je Primorec z velikim smislom za humor in veseljem do življenja. Poleg študija italijanskega in španskega jezika ter književnosti je vzporedno obiskoval Konservatorij za glasbo in balet v Ljubljani, kjer je svoje glasilke uril na oddelku za Jazz in zabavno glasbo. Nedavno nam je poslal avtorsko skladbo, ki jo, citiram, posveča prijateljici. Nič več kot to. Skladba nosi naslov »V modro obzorje«.
»Odmašimo si ušesa, odprimo oči, vse bo zamudil, kdor se boji!«, tako nas v življenje drami pesnik, pesnik, prevajalec, publicist, sociolog, filozof, komparativist, ki živi med Londonom in Avberejem na Krasu in je napisal imenitno knjigo pesmi za otroke, v njej je 18 hudomušnih in tenkočutnih pesmi o prijateljstvu, spoštovanju narave in pomenu samosvojosti. Knjigo RIME NA VETER je pod okriljem Založništva tržaškega tiska napisal Milan Šelj.
Bazar, Halo, Danilo Kocjančič friends, Massimo Savić and Elements, Slavko Ivančić, Tinkara Kovač, Mef, Jan Plestenjak in mnogi drugi. Zdenko Cotič - Coto je sodeloval s številnimi glasbeniki in spada med tiste, ki so močno zaznamovali primorsko in širšo glasbeno sceno. Slavi jih 70. In ob tem jubileju smo mu voščili tudi mi.
Začetek oljarske sezone se je z leti premaknil - z novembra na oktober, za oljkarje, ki stavijo na kakovost, pa tudi že na september. Za nekaj mladih oljkarjev iz slovenske Istre, ki so se povezali v zadrugo Terra centuria, pa je izziv pridelati ekstra deviško oljčno olje z visoko vsebnostjo polifenolov. Zato so prve oljke že pobrali in predelali v olje. Tjaša Škamperle je v majhni torklji obiskala Danijela Stojkoviča, ki je v rokah že držal stekleničko letošnjega pridelka.
Letos mineva 120 let od prvega spusta v jamo Dimnice, kamor se je leta 1904 prvi podal Ivan Andrej Perko. Deset let kasneje je Slovensko planinsko društvo iz Trsta jamo uredilo za turistični obisk. Dimnice se ponašajo s tretjimi najvišjimi kapniškimi stebri v Evropi. Skupaj z okolico predstavljajo muzej na prostem, kjer lahko obiskovalci med drugim spoznavajo stikanje kraškega in flišnega površja ter prisluhnejo zgodbi o »vražji prekajevalnici«, kot so domačini poimenovali jamo, ko so opazovali iz brezna izhajajočo meglico. Območna razvojna agencija Krasa in Brkinov, Občina Hrpelje-Kozina in Jamarsko društvo Dimnice so v letu 2024, ob počastitvi 120 let jame Dimnice in 110. obletnice njenega turističnega razvoja, organizirali več dogodkov. Osrednji se bo odvil v petek, 30. avgusta, v sklopu praznika občine Hrpelje-Kozina.
Lilijana Hrvatin je upokojena že 7 let. Dolga leta je bila učiteljica in pomočnica ravnateljice OŠ Livade v Izoli. Da bo učiteljica je vedela že v 1.razredu osnovne šole in bila vedno pridna učenka, nakar si je na presenečenje vseh v osmem razredu premislila, se izšolala za frizerko, a je kasneje spremenila poklicno pot, saj jo srce jo je vleklo v šolo in vedno je poudarjala, da je učitelj lahko le tisti, ki ima iskreno rad otroke, ki jih začuti in rad dela z njimi. V tednu preden se spet začne šola jo je na klepet povabila Nataša Benčič : o šoli nekoč in danes, medvrstniških odnosih, o avtoriteti učiteljev, ki jo je zamenjala avtoriteta staršev, o preveliki tekmovalnosti, o znanju.
15. oktobra bo minilo 180 let od rojstva Simona Gregorčiča, ki se je rodil na Vrsnem na Kobariškem. V sklopu praznovanja obletnice med drugim v Tolminskem muzeju pripravljajo tudi novo knjigo z naslovom Soški slavec. Z avtorico Damjano Fortunat Černilogar se je pogovarjala Mariša Bizjak.
Skupina LPS je za novo napeto družinsko kriminalno dramo Tartinijev ključ posnela skladbo Nekaj novega'. Film v kino prihaja oktobra letos, v njem pa v stranskih vlogah nastopajo tudi člani skupine.
V zaselku Vinišče v občini Renče-Vogrsko se je zaključil Tabor preživetja v naravi, ki so se ga udeležili otroci od šestega do devetega razreda osnovne šole. Rdeča nit tabora, ki poteka že enajsto leto je, da se mladi opremijo z osnovnimi strategijami in veščinami za preživetje v primeru naravnih, prometnih in drugih nesreč. Nad vodstvom tabora ob pomoči vojske, policije, gasilcev in civilne zaščite je bdel inštruktor preživetja v naravi Brane Červek. Tabor je obiskala Nataša Uršič
Košnja po starem je dogodek, ki ga že vrsto let pripravlja društvo Trillek s Cola nad Ajdovščino, ki se tudi sicer ukvarja z ohranjanjem ljudskega izročila in običajev. Ne gre za prireditev, ampak za srečanje generacij in obujanje spominov na življenje na podeželju v časih, ko je bilo ročno spravilo sena del vsakdanjika. V svežem poletnem jutru je nastala še ena zanimiva reportaža, prepletena s spomini starejših koscev in izkušnjami mlajših.
Na svetu nikoli nismo sami. Nismo sami tudi v smislu, da so tisti pred nami ogromno naredili. Bogata je umetnostna dediščina, vedno znova nas nagovarja in navdihuje k nadaljnji ustvarjalnosti. Giuseppe Tartini, je bila osebnost evropskega duha že v 18. stoletju. Evropa ga danes imenuje za očeta narodov. Rojen v Piranu, spodbuja spoštovanje, ponos in navdihuje nadaljnje ustvarjalno delo. Pričenja se 23. Tartini festival. To je butični festival, ki na Obalo prinese baročno glasbo v izvedbah najuglednejših izvajalcev mednarodnega slovesa. Umetniška vodja festivala je Jasna Nadles.
Oder plaže Valdotra je že tretje leto zapored prizorišče kulturne prireditve ob 24.avgustu, dnevu neodvisnosti Ukrajine. Dogodek je spoštljiv poklon ljudem, ki so v vojnih razmerah morali zapustiti svoje domove in našli zatočišče v Ankaranu, za obiskovalce pa lepa izkušnja spoznavanja druge kulture in njenih ljudi. Motor te zgodbe je dijak Boris Kalashnikov , z njim pa so v studiu tudi pevke in pianist. Prisluhnimo pesmi in besedi. Z gostom se pogovarja Nataša Benčič.
Koprski arhivi so bogati z notnimi viri, ki razkrivajo glasbo preteklosti. Znanstveno raziskovalno delo za odkrivanje glasbe preteklosti in predstavljanje zvenenja te glasbe javnosti na odru, je dolgotrajno. V teh dneh poteka 42. Festival Radovljica. Ta letos v osredje postavlja prav glasbo koprskih arhivov. Bogata je, kar dokazuje živahno kulturno dejavnost mesta Koper (Justinopolitanus) v 17. stoletju. Obenem presenečajo notni zapisi arhivov koprskega frančiškanskega samostana. Na prvi pogled kažejo, da gre za glasbo srednjeveškega gregorijanskega korala, a znanstveno oko dr. Katarine Šter je odkrilo, da gre za do danes povsem neraziskano prakso drugačnega korala, ki je živela v Kopru in nemara tudi drugod po svetu. Neposredno s Festivala Radovljica: dr. Metoda Kokole (znastvena svetnica na Muzikološkem inštitutu ZRC SAZU, dr. Katarina Šter, znanstvena sodelavka na Muzikološkem inštitutut ZRC SAZU) in Danijela Perković Frleta (doktorska študentka, raziskovalka dediščine frančiškanskih samostanov na Hrvaškem).
Verjetno ni Slovenca, ki se ne bi v svojem otroštvu srečal z Zverinicami iz Rezije. Gotovo se še spomnite Zverinic in televizijske lutkovne igre sredi 70. let prejšnjega stoletja. 50 let po Zverinicah iz Rezije je nastala slikanica Ta Ladinina lisica s 14 novimi pravljicami. Ladina je del vasi Solbica, kjer je bila rojena tudi avtorica knjige Catia Quaglia, kulturno zelo dejavna Rezijanka, ki se ji pravljice porodijo tudi med vsakodnevnimi opravili. Kako je nastala Ta ladinina lisica, nam je pripovedovala v pristni rezijanščini. Knjigo so natisnili v dveh različicah: rezijansko-italijanski in rezijansko-slovenski. Za slovenski prevod je poskrbela Živa Gruden, za italijanskega Catia Qualia, z zapisovanjem rezijanščine pa je na pomoč priskočila še ena izredno pomembna rezijanska kulturna delavka, Luigia Negro, sicer tudi prejemnica letošnje nagrade ob slovenskem kulturnem prazniku krovnih organizacij v Italiji. V »Rozajanski kumün« do vasi Solbica, je odšel spoznat novo zverinico Boštjan Simčič.
Neveljaven email naslov