Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo. Prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem sta tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje. Zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled.
Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to, in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal, kako se trend spreminja, kdo kupuje in zakaj, pa tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
1529 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Včasih se zdi, da kar polnimo omare, posebej tista oblačila za posebne priložnosti oblečemo enkrat ali dvakrat potem jih pa prekladamo. Prav za ta pa običajno tudi največ odštejemo. Potem sta tu še moda ali zgrešen nakup. Tone oblačil in tone smeti. V svetu je trend kupovanja in uporabe rabljenih oblačil iz »second hand« trgovin že leta prisoten in še se povečuje. Zdaj se tudi pri nas ljudje vse pogosteje odločijo za tovrstne nakupe. Veliko je lepih oblek, ki so bile oblečene le enkrat ali pa celo nikoli, vsakdanja oblačila so lepo ohranjena in čakajo drugo priložnost, večne vintage obleke ali posebni kosi vedno ujamejo pogled.
Matej Gjurin, ki je bil pri nas eden prvih, ki je zagrizel v to, in ima svoj »Gvant« še danes, je Urši Mravlje povedal, kako se trend spreminja, kdo kupuje in zakaj, pa tudi, če je že prodal kakšno poročno obleko.
Silvestrska noč je za nami. Noč, ko si izmenjamo nešteto lepih želja za začetek novega leta. Verjetno ste tudi naše poslušalke in poslušalci med tistimi, ki v zadnjih letih novoletne čestitke pošiljate v obliki sms-ov ali po elektronski pošti. Kljub temu pa je še nekaj takšnih, ki napišejo morda celo doma izdelano novoletno čestitko, nalepijo nanjo znamko in jo pošljejo po običajni pošti. Da je to res, ugotavlja tudi koprski poštar David Krepek, ki je znan predvsem po tem, da je vedno dobre volje. In ta je seveda nalezljiva. Na delovni dan pred prazniki se mu je na terenu pridružila Lea Širok.
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Danes praznujemo Dan samostrojnosti in enotnost i- v počasitev plebiscitarne odločitve slovenskega naroda za samostojno pot. Najprej je bil to dan samostojnosti, kasneje pa smo mu dodali še enotnost, saj so Slovenci in Slovenke s tem dejanjem izkazali največjo enotnost v dotedanji zgodovini. Z evropsko komisarko za promet Violeto Bulc se o tem, koliko je naša država še samostojna in kakšne so njene priložnosti v evropskih in svetovnih integracijah, pogovarja Ingrid Kašca Bucik.
Hudo preprosto je knjiga več avtorjev, v kateri so zbrani domiselni nasveti, hitri recepti in ljubke ideje za darila, praznike, okrasite stanovanja, domačo zabavo in še marsikaj. V studiu oddaje Dopoldan in pol Radia Koper nas je obiskala ena od avtoric, Tjaša Brajdih. Z njo se je pogovarjala Nataša Benčič.
Zakaj je Postojnska jama navdušila enega največjih svetovnih mojstrov wudang kung fuja Yuan Li Mina, ki je pred kratkim prvič vodil seminar te borilne veščine v Sloveniji? Zakaj je kulturna dediščina pogorja Wudangshan, kjer je Li Min doma, vpisana na seznam svetovne dediščine Unesca? In kakšna je borilna veščina wudang pai kung fu? Odgovore je pri mojstru Li Minu in njegovemu učencu Juretu Čehu, ki živi na Kozini in dela v koprskem pokrajinskem muzeju, poiskala Lea Širok.
Koper je četrto mesto v Sloveniji, ki ima Konfucijevo učilnico. Vendar prvo, ki bo pod okriljem Konfucijevega inštituta v Ljubljani delovala na univerzitetni ravni. Prostor je dobila na sedežu Univerze na Primorskem, njena glavna naloga pa bo spodbujati učenje kitajskega jezika na vseh ravneh ter promovirati kulturo države s tretjim največjim svetovnim gospodarstvom. Na slovesnem odprtju učilnice v Kopru je bila Lea Širok.
Sanja Gregorčič je doma v Vrsnem in je daljna sorodnica velikega pesnika Simona Gregorčiča. Sledila je svojim sanjam, želela je postati igralka in odšla na študij v ZDA, kjer je maja 2013 diplomirala kot najboljša v svoji generaciji. Na Ameriški akademiji dramskih umetnosti, kjer je diplomiralo že 96 dobitnikov Oskarjev in znana igralska imena kot so Redford, De Vito, Grace Kelly in drugi.... Zdaj dela doktorat v Sloveniji, zato smo jo lahko povabili pred mikrofon, a se potem vrača v Zda, jer je v Losa Angelesu odigrala že nekaj vlog na filmu in tv. Sanja svoje sanje živi.
"Zero Waste - jadranska mreža prireditev in festivalov" je projekt programa Evropske unije za čezmejno sodelovanje Adriatic IPA. Cilj projekta je ustvariti "Zero Waste" spletno mrežo prireditev in festivalov s čim manjšim vplivom na okolje. V program je vključena tudi Fakulteta za turistične študije - Turistika v okviru Univerze na Primorskem. Več o tem je Barbari Čepirlo povedala prorektorica za mednarodno sodelovanje Tadeja Jere Jakulin.
Bruno Santini, član fotokrožka Fotoviedo Trst80, je v znameniti šempolajski Štalci pripravil izvirno razstavo z naslovom PIJAČE V PRVI SVETOVNI VOJNI. Voda kot najbolj iskana tekočina na fronti, je dobila primarni pomen, vse ostalo, na primer pivo ali žgane pijače, so bili priboljški nezanemarljiverga kulturološkega pomena. Več o tem v prispevku Ljube Sušanj
Martinovanje je ponekod del kulturne dediščine. V Kubedu naj bi izvor praznika segal v 19. stoletje, nekatere običaje pa so ohranili vse do danes. Tudi na Tržaškem, na Proseku vaške organizacije vsako leto pripravljajo prikaz prevoza vina po starem. Oba kraja je obiskala Tjaša Lotrič:
Upokojena profesorica slovenskega in ruskega jezika Helena Čujec Stres je minuli petek predstavila še drugi del Slovarja zatolminskega govora. Tako se je zaključilo dolgoletno raziskovanje tega narečja, v obeh delih pa najdemo več kot 9600 besed. Avtorica pravi, da je narečni govor prvi materni jezik, ki ga je potrebno spoštovati. Predvsem pri mlajših pa opaža, da ne govorijo čiste zatolminščine, temveč se ta meša z drugimi primorskimi narečji. S Heleno Čujec Stres se je pogovarjala Lea Kemperle.
Voda je pomembna reč. Lahko jo pijemo, čeprav nekateri pravijo, da ni tako dobra in da jo v glavnem pijejo mame. Prav pride za kopanje, pa gasilci jo tudi potrebujejo... tako so Janji Novoselc povedali otroci iz skupine Pikapolonic v vrtcu Dutovlje. Kaj še so dodali, pa v posnetku.
Praznovanje 35. jubileja Območne obrtno-podjetniške zbornice Sežana je namenjeno promociji obrti, dejavnosti in poklicev. Osrednji dogodek v Kosovelovem domu je bil v prvi vrsti namenjen članom, pa tudi širši javnosti. S premiero filma "Od obrti do ustvarjalnosti", z modno revijo in priložnostno razstavo so želeli predstaviti obrt in drobno gospodarstvo celotnega Krasa in Brkinov. Več o tem je v pogovoru z Ljubo Sušanj povedal predsednik zbornice Jernej Bortolato.
Predstavniki slovenskega turizma v Italiji so predstavili simulacijo vojaškega bunkerja s Soške fronte na eni izmed glavnih milanskih ulic. Na izviren način so mimoidočim dajali informacije o slovenskih krajih z vpečateno dediščino fronte. Predvajali so promocijske filme in delili pisno informativno gradivo, po milanskih ulicah pa je vozil tramvaj s slikovitimi vabili v naše kraje. Italijanski novinarji so se na široko razpisali o dogodku. O konkretnem učinku propagandne akcije pa je Ljubi Sušanj zaupal Gorazd Skrt - predstavnik slovenskega turizma v Italiji.
Za knjižnico Makse Samsa v Ilirski Bistrici je to prav posebno leto. Praznuje 50 let samostojnosti, njena predhodnica, čitalnica, pa bi jih imela kar 150. Ime je dobila po Maksi Samsa, pesnici, ki bi letos dopolnila 110 let. Jana Samsa se je o treh jubilejih pogovarjala z direktorico knjižnice, Damjano Hrabar.
V nedavnih poplavah na ilirskobistriškem je glavno vlogo odigrala reka Reka ali Vjlka uada, kot ji pravijo domačini. Teče po različnih površinah, izdolbla pa je tudi Škocjanske jame. Njen tok je tako znan kot malo manj znan. O tem je v knjižnici v Ilirski Bistrici pred časom pripravil predavanje geograf Borut Peric. Tam je nastal tale zvočni zapis Jane Samsa:
"Iskanje zlatega tartufa" je naslov razstave, ki so jo oblikovalci sodobnega nakita pripravili v Ljubljani v Galeriji Zavoda za kiparstvo. V oddajo smo povabili dve izjemni oblikovalki z Obale: Ando Klančič in Sandro Kocjančič. Z njima se pogovarja Nataša Benčič.
Dan pred rokometnim srečanjem državnih reprezentanc Slovenije in Slovaške je Iztok Novak Easy gostil v studiu Koprčana Deana Bombača, trenutno člana madžarskega kluba Pick Szeged in drugega najboljšega strelca evropske lige prvakov.
Gibanje je za človeka nujno in naravno, tudi zdravilno. V naslednjih minutah vam predstavljamo zdraviilno plesno tehniko NIA, ki združuje elemente plesa, borilnih veščin in tehnik samozdravljenja ter nas spodbuja, da se povežemo z dušo in telesom. V Zda jo poznajo že 30 let, pri nas je sorazmerno nova. Nataša Benčič se v Dopoldnevu in pol pogovarja z učiteljico plesne tehnike NIA, MATEJO ŠTEFANČIČ iz Kopra.
Gibanje je za človeka nujno in naravno, čeprav kljub hitenju včasih preveč sedimo. V naslednjih minutah predstavljamo zdravilno plesno tehniko BIODANZA. Rodila se je v Čilu, pred več kot tiridesetimi leti, njen utemeljitelj je antropolog, psiholog in vizionar Rolando Araneda. Nam pa jo predstavlja vaditeljica Biodanze v Kopru, Alenka Poljšak. Z njo se pogovarja Nataša Benčič.
Neveljaven email naslov