Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mlajše generacije se že dolgo spopadajo s prekarizacijo dela in fleksibilnostjo trga dela, ki prinašata negotovost, strah glede možnosti za preživljanje, nenazadnje za samostojno življenje. Novim razmeram so se mladi prilagoditi, tako da so prevrednotili uveljavljen odnos do dela. To zanje zdaj ni več absolutna vrednota, bolj cenijo ravnovesje med delom in zasebnim življenjem. Delodajalci pa se na nove zahteve večinoma odzivajo prepočasi. Ponekod, denimo v zdravstvu, gostinstvu tudi zato vse težje zapolnijo delovna mesta.
1543 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Mlajše generacije se že dolgo spopadajo s prekarizacijo dela in fleksibilnostjo trga dela, ki prinašata negotovost, strah glede možnosti za preživljanje, nenazadnje za samostojno življenje. Novim razmeram so se mladi prilagoditi, tako da so prevrednotili uveljavljen odnos do dela. To zanje zdaj ni več absolutna vrednota, bolj cenijo ravnovesje med delom in zasebnim življenjem. Delodajalci pa se na nove zahteve večinoma odzivajo prepočasi. Ponekod, denimo v zdravstvu, gostinstvu tudi zato vse težje zapolnijo delovna mesta.
V studio smo povabili Duško Žitko, muzejsko svetnico iz Pomorskega muzeja Sergeja Mašere v Piranu, ki bo eden od 12-ih muzejev v Istri in vse do Reke, ki skupaj pripravljajo zanimivo razstavo "Ljubezen in spolnost v Istri". Od 1.julija dalje bo razstava odprta v Pulju, vsak od 12-ih muzejev pa bo to zanimivo zgodbo obogatil s poglavjem iz svojega kraja…Z gostjo s epogovarja Nataša Benčič.
TV Koper- Capodistria je med nami že 45 let, a 20. februarja pred štiridesetimi leti je šla prvič v eter ODPRTA MEJA, informativna oddaja v slovenskem jeziku. Od takrat prihaja med nas vsak dan. Z oddajami na regionalnih in nacionalnih frekvencah, z dobro gledanostjo, vpetostjo v prostor tu in onkraj nekdanje meje. Prav na rojstni dan smo povabili v studio odgovornega urednika slovenskega programa TV Koper, Mateja Sukiča, urednico informativnega programa Mojco Petrič Bužan in dolgoletnega, že upokojenega snemalca, Vlada Kodraina. V goste jih je povabila Nataša Benčič.
Koprska škofija je začeli seliti župnijske knjige v nov arhiv, ki ga je pred letom odprla na Trgu Brolo v Kopru. Tam bo bogato arhivsko gradivo ustrezno shranjeno, res pa je, da bo od izvornih krajev bolj oddaljeno. V škofiji pravijo, da so knjige še naprej dostopne javnosti. Tjaša Škamperle se je o tem pogovarjala z arhivarjem Luko Tulom.
Piran in Portorož ter obalna pot med njima so najbolj obiskane turistične točke piranske občine. Obiskovalci pa vse premalo poznajo celo Sečoveljske soline, je pokazala raziskava o gibanju obiskovalcev po občini Piran, ki jo je družba Valicon izvedla lansko poletje. Kaj še so ugotovili strokovnjaki in kje se po mnenju portoroških turističnih delavcev skrivajo razlogi za neverjeten vzpon Ljubljane med prva turistična mesta v Sloveniji, pa je Lei Širok povedala predstavnica za stike z javnostmi iz Turističnega združenja Portorož Lea Šuligoj.
Naša gostja je zdaj upokojena, dolgoletna novinarka TV Koper, Branka Preden, ki občasno še vedno stopi pred in za kamero, saj za TV Slovenija prvi program pripravlja oddajo »Slovenski magazin«, čas pa ima tudi za to, da je dejavna članica piranskega Društva prijateljev zakladov Svetega Jurija, do jo kot damo Roso Klementino lahko vidimo povsod tam, kjer se dogaja kaj lepega in kamor to društvo v starodobnih oblačilih prihaja med nas…., tukaj danes je zaradi vsega naštetega, saj je neusahljiv vir človeške energije, kar je…zagotovo nalezljivo, ampak predvsem zato, ker je že kot upokojenka zagovarjala magistrsko delo na Univerzi na Primorskem, na oddelku Italijanistike. Svojo nalogo je napisal v italijanskem jeziku in nosi naslov »Diego de Castro-poliedrico studioso Piranese - Diego de Castro, vsestranski piranski učenjak«.O tem in radostih življenja se z njo pogovarja Nataša Benčič.
Koprska skupina Calegaria, ki v svoji glasbi ohranja istrske napeve, bo v portoroškem Avditoriju predstavila svoj novi album. Lean Klemenc, delovni kolega in vodja skupine, bo osvetlil načrte skupine, ki je z odhodom pevca Stojana Stankoviča - Stoleta ostala brez zvočnega vtisa, značilnega za istrski prostor in njegovo atmosfero.
Cerkniško jezero je v tem času največje drsališče v Sloveniji. Domačini upajo, da bodo temperature še dolgo pod ničlo in da bo drsanje mogoče še do konca februarja. Reportažo je pripravila Barbara Čepirlo.
Novogoričan Tomaž Klemenc, ki se z gorskim kolesarstvom ukvarja v prostem času, je oblikoval knjigo z naslovom »S kolesom okoli Gorice«. Gre za priročnik za gorske kolesarje, v katerem je opisal osem tur, od Trnovega do Doberdobskega krasa. V podporo knjigi je izdelal tudi spletno stran, kjer si je mogoče ogledati fotografije opisanih poti in tudi sneti sledi. Več pa je Tomaž Klemenc povedal v pogovoru s Karin Zorn.
O Kombinatkah je bil posnet dokumentarni film in prvič javnosti predstavljen 12.januarja v Kinoteki v Lj. Tistih Kombinatkah, ki so danes že prepoznavna »blagovna znamka«, simbol upora.. prav na dan upora 27. aprila 2008 se namreč je zbrala skupina 21-ih deklet na ustanovni skupščini pevskega zbora Kombinat v ljubljanskem Rogu. Takoj so si bile edine, da bodo pele pesmi upora in se zavzemale za štiri vrednote: solidarnost, tovarištvo, pogum in pokončnost, prav tega se v filmu začetkov zbora spominja članica Maksimiljana Ipavec, ki je danes kot predstavnica Kombinatk z nami v studiu, O uporu in vlogi Kombinatk, temeljih njihovega delovanja, so v studiu Radia Koper o filmu, ki so ga tri leta ustvarjale 3 avtorice avtorice Zvonka T. Simčič, Valeria Wolf Gang in in Urša Bonelli Potokar, spregovorili prvi dve navedeni in ena od Kombinatk, Maksimilijana Ipavec. V studio jih je povabila Nataša Benčič.
Tudi v Bržaniji ima zadružništvo pomembno tradicijo.Iz arhiva Vojka Kocijančiča je razvidno, da je bila med prvimi zadrugami v Bržaniji Gospodarska zadruga za okrožje dolinske županije. Ustanovljena 16.6.1888. Že prej, leta 1884, je bila v Dolini ustanovljena Okrajna kmetijska zadruga, v Ospu pa 15.9.1900 Osapsko posojilno in konzumno društvo, zadruga z neomejenim poroštvom. Po drugi svetovni vojni je, meseca junija leta 1944. ustanovljena prva zadruga v Gabrovici, dobila ime " Zadruga za skupno obdelavo zemlje" . O tem pričajo tudi zadružne izkaznice, ki so datirane na ta dan. Registrirana pa je bila šele leta 1946, ko je bila vzpostavljena državna oblast. Po pripovedovanju domačinov naj bi bila to prva zadruga v novi Jugoslaviji, zato ji je Tito poklonil kamion.Danes je zadružništvo zelo pomembno v celotni Evropi in seveda tudi v Sloveniji. Pred kratkim je bila na pobudo krajevne skupnosti Črni Kal ustanovljena Podeželska kmetijsko turistična zadruga Bržanija, registrirana tudi kot socialno podjetje. Več o tem predsednik KS Črni kal Janko Sever.
Expo v Milanu je zaprl vata in ta izjemna svetovna razstava je dosegla in morda celo presegla pričakovanja, saj jo je od 1.maja 2015 do 31.oktobra 2015, v šestih mesecih torej, obiskalo kar 20 milijonov ljudi. Med 147 državami, ki so se v Milanu predstavile , od tega 55 s samostojnimi paviljoni, je bila tudi Slovenija. Diplomski in podiplomski študentje Turistice so zagotovo drugačno, bolj radovedno in strokovno občinstvo in v času svojega obiska Expa so konec oktobra lani izpeljali več raziskav nacionalnih pavilijonov. Na Fakulteti za turistične študije Turistice, ki sodi pod Univerzo na Primorskem bo potekalo zanimivo omizje, na katerem bo moč slišati predstavitve študentskih raziskav, a tudi mnenja uglednih gostov. Pod naslovom »Expo po Expu-komuniciranje gospodarske in kulturne identiteta držav- neizkoriščene priložnosti za Slovenijo? » bo omizje vodil predstojnik katedre za kulturni turizem in kulturno dediščino, dr. Aleš Gačnik, ki je bil z nami na telfonski zvezi. Z njim s epogovarja Nataša Benčič.
Slavko Ivančič, tisti Slavko, ki se je znova rodil. Potem, ko ga je v krožišču v Luciji še v poletnih mesecih zbil mimovozeči avto in smo držali pesti, da bi se zbudil iz umetne kome , da bi se dobro zbudil, preživel in spet pel….jin e Slavko, spet enkrat zmagal. Z veliko truda, pomoči svojih domačih in stroke, z neverjetno energijo preživetja, ki mu je lastna…in je zdaj tu in če ga kaj poznam, pogosto sedi ob klavirju, in v mislih snuje koncert. Na prvo soboto mladega leta 2016 ga je poklicala Nataša Benčič in to je njegov prvi pogovor za elektornski medij po njegovi nesreči.
Ljudje smo radovedna bitja, še najbolj pravzaprav glede nas samih. To je verjetno razumljivo. Radi preberemo horoskop, četudi trdimo, da nas ne zanima, radi bi pogledali v stekleno kroglo in ugotovili kaj nas čaka, čeprav nas je tega obenem tudi strah, radi pokličemo kakšno gospo, ki nam pogleda v karte ali gremo k njej na obisk. Zlatka Muller prihaja iz Slovenjskih konjic,. Že več kot 35 let ljudem gleda v karte, to počne korektno, z velikim občutkom do sočloveka in z intuicijo, kakršno pri ljudeh redko srečaš. Za začetek mladega leta se mi je zdela prava sogovornica, v goste sme jo Povabila Nataša Benčič.
Angela Lampé, Osebnost Primorske meseca decembra 2015, je najtrdnejši člen pobude za izgradnjo centra za ljudi s posebnimi potrebami na Debelem rtiču. Bila je prva, ki je v imenu staršev, kasneje združenih v Sklad Silva, pred 15-imi leti glasno opozorila na to, da imajo otroci z najtežjimi oblikami prizadetosti v duševnem in telesnem razvoju pravico ostati v bližini doma in da si starši želijo le dostojno živeti ob svojih otrocih. Ti so danes odrasli, zato je vsak kilometer poti do zavodov po vsej Sloveniji težaško delo. Le Slovenska Istra še nima take ustanove, ki bi nudila vso potrebno strokovno pomoč in podporo. Po več kot desetletju prizadevanj, obljub, usklajevanj in iskanja finančnih možnosti, je v začetku decembra Angela Lampe končno dočakala položitev temeljnega kamna za center, ki ji bo danes 27-letnega sina Tadeja vrnil v domače okolje. Z Angelo Lampe se pogovarja Nataša Benčič.
Za potapljača in snemalca morskih in jamskih globin Cirila Mlinarja Cica je bilo lansko leto izjemno-spomladi je izšla njegova knjiga Podvodje, zbirka Cicevih potapljaških prigod od prvega potopa s sposojeno masko do snemanja breje človeške ribice,proti koncu leta pa je na Švedskem prejel prvo nagrado za kratkometražni film Vodni krog. Kritiki pričakujejo še več podobnih priznanj , ker je film že sprejet na druge podobne filmske festivale.Vodni krog je zgodba, ki velja predvsem za kras, poučna pa je za vse. Namreč, čista resnica je, da vse kar z umazano vodo spustimo v kraška tla, se nam vrne skozi pipo.Ciril Mlinar bo dopoldnaski gost Radia Koper.
Rastlina je sveta od korenin do cveta - tak je naslov knjige v kateri avtorica Vlasta Mlakar, etnologinja in kulturna antropologinja, predstavlja tradicionalna znanja in verovanja o rastlinskem svetu ter vsestransko uporabnost tega znanja v kulturi in načinu življenja Slovencev. Pri tem prek najrazličnejših in najpogostejših načinov uporabe rastlin, predstavlja izredno bogato dediščino znanja naših prednikov, njihovo modrost in prebrisanost, pogled na svet in naravne pojave. Več o tem je avtorica sama povedala Ljubi Sušanj.
Zasedba Same babe je bila lanskega novembra že drugič povabljena v znamenito oddajo Izštekani na Valu 202, minulo poletje smo skupino v živo gostili tudi na valovih naše radijske postaje. Petnajstega januarja se bodo fantje intimno razgalili ter predstavili zgodbo benda in njegovih ustanovnih članov. Tokrat še zadnjič v originalni zasedbi. Paradoksalno se skozi lastno zgodovino ne bodo sprehodili s pomočjo preverjenih »hitov« temveč predvsem s pomočjo novih skladb. Glede na koncept programa seveda tudi lokacija ni bila izbrana naključno: nastopili bodo v okrogli dvorani, to je v Štihovi dvorani Cankarjevega doma.
Amaterska gledališča postajajo pravo razvedrilo za gledalca, ki v kaotičnem življenju išče kanček sprostitve ter veliko smega in veselja. Ob iztekajočem se letu smo pred mikrofon povabili Borisa Picigo, dolgoletnega animatorja dekanskega ljudskega odra, ki se je skozi čas potrdil tudi kot dober tekstopisec. Letos je z novo predstavo Štorije od Zmagota in Vitorije spet zadel v polno, kajti premiera in ponovitve predstave so bile vsakokrat odigrane pred nabito polnimi dvoranami.
Tržaška obala, med Barkovljami in Devinom, je bila še pred pol stoletja dom za slovenske ribiče, ki so v svoje mreže znali uloviti dovoljšnjo količino plavih rib, da je od ribištva lahko živela prav vsaka vas ob morju. A od tedanjih številnih domačih ribičev in bark v Sesljanskem zalivu je danes tu le eden - 32-letni Aleš Grilanc iz Repna. Pred pol drugim letom se je odločil, da bo imel pisarno z 12-urnim delavnikom kar sredi morja na svoji Federici - barki, ki jo je kupil od izkušenega istrskega ribiča Ciana. Aleš je z ribarjenjem uresničil svoje otroške sanje. Vedno je do morja gojil posebno ljubezen, ta pa je prerasla v poklic, ki mladeniča razveseljuje in bogati. Z mikrofonom je slovenskega ribiča v Sesljanskem zalivu ulovila Barbara Čepirlo.
Praznični prednovoletni dopoldan so sklenili Kraški ovčarji - glasbena_skupina, ki je nastala leta 1994. Ovčarji so sprva igrali trdi rock nato so se posvetili igranju zabavne glasbe iz bivše Jugoslavije, saj je »balkan mrzlica« v drugi polovici devetdesetih let zajela tudi Italijo. Na prehodu med prvim in drugim obdobjem delovanja je skupina dosegla vidne rezultate na glasbenih tekmovanjih po Italiji in v tujini; omembe vredna je uvrstitev v izbor 12 najobetavnejših italijanskih skupin na najpomembnejšem tovrstnem tekmovanju, Arezzo Wave leta 1999. Do danes so Ovčarji nastopili na skoraj 300 koncertih po Italiji, Sloveniji, Avstriji in na Hrvaškem, leta 2005 pa so se podali na mesečno turnejo po Južni Ameriki. Člani skupine so doma iz okolice Trsta, sedež pa imajo v Nabrežini. Skupina je dobila ime po kraškem ovčarju, avtohtoni slovenski pasmi psov.
Neveljaven email naslov