Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ta petek je res evropsko obarvan. Že zjutraj smo vas spraševal, če je dobro, da je Slovenija del evropske družine, ob 10ih smo spustili v eter rubriko Evropa osebno, v kateri spoznavamo različne sogovornike z zanimivimi zgodbami, zdaj pa bo naša gostja dr. Jerneja Jug Jerše, vodja Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji. Pogovori o Evropi je naslov te rubrike, ki nastaja v sodelovanju s točko Eu direct v Kopru. 1. maja bomo praznovali 20 let, odkar je tudi Slovenija postala polnopravna članica Evropske unije. Zato je zagotovo pravi čas za pogovor ob obletnici.
1543 epizod
Dopoldan in pol je magazinsko zasnovana oddaja, ki jo pripravljamo skupaj s sodelavci v uredništvu razvedrilnih oddaj. Oddaja vsebuje raznolike vsebine, ki zajemajo tako svetovalne rubrike, športne reportaže, glasbena glasovanja, kulinarične kotičke, nagradne igre, kulturne napovednike in oglašanja v živo.
Ta petek je res evropsko obarvan. Že zjutraj smo vas spraševal, če je dobro, da je Slovenija del evropske družine, ob 10ih smo spustili v eter rubriko Evropa osebno, v kateri spoznavamo različne sogovornike z zanimivimi zgodbami, zdaj pa bo naša gostja dr. Jerneja Jug Jerše, vodja Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji. Pogovori o Evropi je naslov te rubrike, ki nastaja v sodelovanju s točko Eu direct v Kopru. 1. maja bomo praznovali 20 let, odkar je tudi Slovenija postala polnopravna članica Evropske unije. Zato je zagotovo pravi čas za pogovor ob obletnici.
V petek ste poslušalci izglasovali novo Pesem in pol. To je postala skladba 'Čas te bo pokril' Tjaše Fajdiga. Z njo se je pogovoril Jaka Zalar.
Začenja se obeleževanje 30. obletnice ustanovitve Inkubatorja Sežana, ki ga je leta 1992 ustanovila občina Sežana z namenom spodbujanja in promovirnaja podjetniške kulture in ustvarjanja podjetj v občini in širši regiji. Danes v inkubatorju deluje 58 podjetj z 90 zaposlenimi. Inkubator je izjemno pomemben osrednji dejavnik podpornega okolja v regiji. Naš gost je bil njegov direktor, Dorijan Maršič. Z njim se je pogovorila Anita Urbančič.
Dijaki gimnazijskega programa ajdovske Srednje šole Veno Pilon že tretje leto na terenu spoznavajo željene poklice. Šola je namreč skupaj z Inštitutom za mladinsko politiko oblikovala projekt Senčenje na delovnem mestu, ki dijakom omogoča, da en dan pobliže spoznajo delovno mesto, ki jih zanima. Karin Zorn Čebokli se je pridružila Toniju Štrancarju pri senčenju kuharskega mojstra.
18. maja obeležujemo Svetovni dan podjetnic. Vedno več jih je in vedno več se jih zapiše med zelo uspešne. Mednje sodijo tudi ustanoviteljice podjetja Alias Plus iz Nove Gorice, Katja Velikonja, Tajda Marinič in Urša Piculin Tancoš, ki je na čelu trojke. Ingrid Kašca Bucik jo je povabila k pogovoru.
Epidemija je pospešila vsestransko digitalizacijo naših življenj. Na današnji dan obeležujemo svetovni dan telekomunikacij in informacijske družbe. Točno pred 156 leti je bila namreč ustanovljena Mednarodna zveza za telekomunikacije. Z našim sogovornikom smo se spraševali, ali je slovenski digitalni sektor s svojo digitalno komunikacijsko in storitveno infrastrukturno zadostno podprl delovanje gospodarstva, izobraževalnega sistema in drugih družbenih podsistemov. Smo Slovenci dovolj digitalno kompetentni, kakšna IKT znanja so danes pravzaprav potrebna za normalno delovanje družbe? Z nami je bil Jernej Filipčič, fizik in razvojnik informacijskih tehnologij. V studiu.
V petek so z glasovi v živo poslušalci izglasovali novo pesem in pol. To je postala skladba 'Luč preteklosti' primorske zasedbe Paul Grem. Njene barve je v pogovoru z Janjo Lešnik zastopal Marko Stropnik.
Pogovor z Izolanom, Andrejem Percem, ki je bil nekoč član legendarne akrobatske skupine Jugoslovanskega vojnega letalstva Leteče zvezde. Danes je zaposlen na Agenciji za civilno letalstvo, kjer je vodja oddelka za licenciranje pilotov. Z njim se je pogovarjal Sandi Škvarč.
Na spletni strani Društva za opazovanje in proučevanje ptic lahko spremljate pravi resničnostni šov. Na skritih lokacijah v kraških stenah so namestili majhni kameri, prek katerih lahko v živo spremljate gnezdenje dveh parov redkih ptic, velikih uharic. Valerija in Valerijo še vedno skrbno čuvata svoje jajce, v gnezdu Gine in Gigija pa so mladički postali že pravi najstniki. Kaj se trenutno dogaja v gnezdih, si lahko ogledate na spletni strani društva v zavihku – Velika uharica v živo. Še veliko zanimivega o tem projektu nam je povedal ornitolog Tomaž Mihelič. Z njim se je pogovarjal Boštjan Simčič.
Diagonala335 je v minulih letih postala odmeven kolesarski dogodek, ne samo med rekreativnimi kolesarji, ampak med vsemi prijatelji športa. Tokratno izvedbo je predstavil Simon Ržen.
12. maja praznujejo medicinske sestre in zdravstveni tehniki v Sloveniji in po vsem svetu. Na ta dan, leta 1820, se je rodila prva medicinska sestra na svetu, humanistka in ustanoviteljica modernega sestrinstva Florence Nightingale. Mednarodni dan se praznuje in obeležuje že vse od leta 1965. V zadnjih 15-ih letih, se tudi v tem poklicu vse pogosteje pojavljajo moški, čeprav je v preteklosti veljalo, da je zdravstvena nega izključno v domeni žensk. Še več, kot boste slišali v prispevku, lahko ta razločevanja tudi na tem področju dela, začnemo opuščati. Mateja Brežan je obiskala Splošno bolnišnico Izola.
Leto 2020 bo v kolektivnem spominu ostalo zapisano kot leto koronavirusa, a za mnoge posameznike je bilo leto novih zgodb in dobrih idej. Primož Rojc, doma na Bistriškem, je v času zaprtja zasnoval Snežniške zverinice in Koprske beštije – lesene, ročno izdelane in poslikane igrače, ki imajo še eno poslanstvo. Gre namreč za didaktične igrače. S Primožem, ki je z lesom povezan že od malih nog, se je pogovarjala Mateja Rolih Maglica.
Palčica Pomagalčica, Larisa štoka je bila Osebnost Primorske leta 2019. Skupaj s svojimi škratki piše še eno novo humanitarno zgodbo. Malega Krisa iz Kopra poznamo vsi, vsi smo držali pesti zanj, a še veliko je otrok, ki za redke, posebne bolezni potrebujejo finančno pomoč dobrih ljudi. Nekdanji naslov namnejen Krisu – Podari življenje, je dobil še eno črko – Podari življenjA. Zdaj se škrati borijo za pomoč Urbanu. Z Lariso Štoka se pogovarja Nataša Benčič.
NOBEN ME NE RAZUME Za mlade milenijce in generacijo Z – spletni dogodek. 15.maja 2021 To so mladi od petindvajsetega do tridesetega leta starosti. Njim je namenjen spletni dogodek Noben me ne razume, ki ga organizira Urša Žorž iz podjetja Eventio in je nanj povabila sama znana imena. Mlade bodo nagovarjali z osebno izkušnjo - od humorja, do ekologije, sprejemanju samega sebe, begu pred perfekcionizmom, o seksu vsaj dvakrat tedensko, ljubezni do rastlin , tem kako »hrčkamo« in po nepotrebnem kopičimo predmete in kako se moramo znebiti vsega, kar nam ne služi več. Z Uršo Žorž se pogovarja Nataša Benčič
Knjiga Hoj je del projekta, v katerem so študentje Humanistike na Univerzi na Primorskem popisovali ta posebni korona čas. Risali so, pisali, posneli video zapise, naredili predstavo in izdali knjigo v pdf obliki, ki ne bo naprodaj, bo pa darilo letošnjim diplomantom FHŠ. Sogovornice Mojce Klarič so: mentorica projekta Aleksandra Schuller in študentki Ana Cikač,ki obiskuje 2. letnik mag. programa Kulturni študij in antropologija, ter Milica Golianin, študentka 1. letnika mag. študija Mediji in komuniciranje.
Zavod Sopotniki v petnajstih slovenskih občinah z brezplačnimi prevozi starejšim pomaga pri različnih vsakodnevnih opravkih in ohranjanju živega stika z ljudmi in dogodki. Prevoze seveda izvajajo tudi ves čas trajanje epidemije, ko je mobilnost za stisko starejših še posebej pomembna. Storitev brezplačnih storitev smo prvič spoznali pred sedmimi leti na Krasu in v Brkinih, v občinah Divača, Sežana in Hrpelje-Kozina. Sopotniki so nevladna, neprofitna in prostovoljska organizacija in tudi sami rabijo pomoč, da lažje pomagajo tistim, ki pomoč potrebujejo. Janja Smrkolj je Nataši Benčič predstavila projekt Zapeljimo starejše v lepšo pomlad, s katerim do 31.maja zbirajo sredstva za gorivo.
Labodjemu paru, ki je letos drugič zapored gnezdil na koprski Bonifiki, so neznanci iz gnezda odnesli vseh sedem komaj izvaljenih mladičkov. Nerazumljivo in zavržno dejanje preiskuje policija. Ali gre morda za nezakonito trgovanje z zaščitenimi pticami, ali za vandalizem, niti ni več tako pomembno, poudarjajo številni prostovoljke in prostovoljci, ki so tudi lani organizirali stražo pri labodjem gnezdu in poskrbeli, da so mladi labodi odrasli. Dejstvo je, da v Kopru očitno ne znamo živeti z labodi in poskrbeti za njihovo varnost, ko so najbolj ranljivi. To namreč ni prvič, da so se neznanci znesli nad labodi, izpostavljata Jasmina Čuturić in Božena Ambrozius, ki sta prav tako prostovoljno stražili gnezdo. Več o samem dogodku pa sta povedali Lei Širok.
Ob krčenju gospodarstva zaradi pandemije so se v zadnjem letu zaostrile razmere na trgu dela. V Evropski uniji so med najbolj prizadetimi skupinami mladi, ki so bili že pred pandemijo najbolj izpostavljeni prekarnim oblikam dela in z njimi povezanimi kršitvami delavskih pravic. Tudi v Sloveniji se je med prijavljenimi brezposelnimi lani najbolj povečalo prav število mladih. Kljub temu je vlada vprašanje pomoči za to skupino delavk in delavcev tako rekoč prezrla, poudarjajo v sindikatu Mladi Plus. Ob tem je zaskrbljujoče, še izpostavljajo, da so mladi pripravljeni sprejeti tudi kršitve delavskih pravic zgolj zato, da bi sploh dobili priložnost za delo. Več o trenutnem slabem položaju mladih na trgu dela je Lei Širok povedala Tea Jarc, predsednica sindikata Mladi Plus.
4. maj nam danes prinaša rubriko, ki jo za naš radio pripravlja dr. Jožica Škofic, zaposlena na Inštitutu za slovenski jezik Frana Ramovša Znanstveno raziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti ter na Univerzi na Primorskem. Rubriko »Imenovanje mesecev po slovensko« je tudi tokrat oblikovala Smilja Baranja.
Andraž Hribar je zmagal v rubriki Pesem in pol s pesmijo Barčica. Poklicala ga je Mojca Klarič.
Številni dogodki po vsem svetu, s katerimi smo tudi letos obeležili Dan Zemlje, 22. april, nas opozarjajo, da moramo na našem planetu ustaviti onesnaževanje in obenem pošteno spremeniti naše potrošniške navade. Veliko breme za okolje so odvržena oblačila. Na svetu vsako letu ustvarimo 150 milijard kosov oblačil in z njimi 93 milijonov ton odpadkov. In v našem delu sveta, ki živi v izobilju, se med odpadki znajdejo še povsem nova oblačila. Ja, prav takšna, ki jih nismo niti enkrat oblekli. Eden od razlogov so lahko tudi neposrečeni spletni nakupi, v prvi vrsti pa je na delu industrija hitre mode. V nevladni organizaciji Ekologi brez meja so zato razmišljali, kako naj nas spodbudijo k večji rabi rabljenih oblačil. Prišli so na zamisel o prvem slovenskem Dnevu v rabljenih oblačilih. Kot datum so izbrali 23. april. Ta dan je torej priložnost, da pobrskamo po omarah, si oblečemo kos oblačila, ki tam čaka morda že mesece ali celo leta in tudi sami sodelujemo v akciji ozaveščanja. Več pa je Katja Sreš, predstavnica Ekologov brez meja, povedala Lei Širok.
Neveljaven email naslov