Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Afera ‘Panamski dokumenti’ o slamnatih podjetjih v davčnih oazah je razkrila domnevne finančne nepravilnosti številnih znanih politikov in javnih osebnosti. Gre za utaje davkov in celo za pranje denarja. V Rusiji in na Kitajskem so ostro zavrnili navedbe raziskovalnih novinarjev, da so v afero vpleteni prijatelji predsednika Vladimirja Putina in sorodniki kitajskega državnega voditelja Xi Jinpinga. Na Islandiji pa je zaradi vpletenosti moral odstopiti predsednik vlade. V Argentini in Ukrajini so napovedali preiskave proti predsednikoma države Mauriciju Macriju in Petru Porošenku. Številne druge države pa pripravljajo strožjo zakonodajo, da denar ne bi več odtekal v davčne oaze.
1147 epizod
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
Afera ‘Panamski dokumenti’ o slamnatih podjetjih v davčnih oazah je razkrila domnevne finančne nepravilnosti številnih znanih politikov in javnih osebnosti. Gre za utaje davkov in celo za pranje denarja. V Rusiji in na Kitajskem so ostro zavrnili navedbe raziskovalnih novinarjev, da so v afero vpleteni prijatelji predsednika Vladimirja Putina in sorodniki kitajskega državnega voditelja Xi Jinpinga. Na Islandiji pa je zaradi vpletenosti moral odstopiti predsednik vlade. V Argentini in Ukrajini so napovedali preiskave proti predsednikoma države Mauriciju Macriju in Petru Porošenku. Številne druge države pa pripravljajo strožjo zakonodajo, da denar ne bi več odtekal v davčne oaze.
Omemba Vatikanskega tajnega arhiva ne navdihuje samo zgodovinarjev. S svojimi edinstvenimi zbirkami dokumentov in zaupnih poročil je namreč neizčrpna zakladnica virov o svetovni zgodovini. V začetku marca je Vatikan odprl arhiv o pontifikatu papeža Pija XII., ki zadeva obdobje od leta 1939 do leta 1958. Odprtje arhiva je naročil papež Frančišek, tudi zaradi nasprotujočih si ocen vloge Pija XII. med II. svetovno vojno.
V drugi od treh oddaj ob 100-ti obletnici požiga tržaškega Narodnega doma bomo govorili o usodnih posledicah požiga za Slovence na Primorskem ter o fašističnem nasilju, ki je sledilo. Lahko potegnemo vzporednice med dogajanjem leta 1920 z zdajšnjimi časi? Več o obdobju, ki je močno zaznamovalo slovensko-italijanske odnose, v oddaji Eppur si muove. Avtor je Blaž Ermenc.
Epidemija novega koronavirusa je za italijansko mafijo prišla kot naročena, saj nesreča prebivalstva in gospodarska kriza zanjo predstavljata izjemno priložnost. Ne gre le za državno in evropsko pomoč, do katere želi priti prek svojih slamnatih podjetij, ampak tudi za ponovno rast vpliva med prebivalci italijanskega juga, ki se v stiski zaradi izpada dohodkov zadolžujejo pri mafijskih organizacijah. Gre za podjetnike, ki jih bodo državna pomoč in bančni krediti morda obšli; gre za tisoče nezakonitih delavcev, brez katerih bodo trpela italijanska polja. Mafijske lovke lahko sežejo daleč - nevarnosti, da se bo njena moč znova okrepila, pa se zavedajo tudi v državnem vrhu. Mafija v času koronavirusa - v tokratni oddaji Eppur si muove, ki jo je pripravil rimski dopisnik Janko Petrovec .
Karantena zaradi koronavirusa se je v številnih državah prevesila v drugi mesec. Novinarji dopisniki, ki poročajo o razmerah, pa se pri svojem delu srečujejo s številnimi omejitvami, ovirami in tudi zapleti. Kako so se prilagodili na nove razmere, več o tem v drugem delu oddaje
Zaradi izbruha koronavirusa smo v le nekaj dneh sprejeli veliko bolj radikalne ukrepe od tistih, h katerim za blaženje podnebnih sprememb pozivajo znanstveniki. Marsikaj je torej mogoče storiti – če le je volja. Se bomo iz te lekcije česa naučili? Bodo vendarle tudi politiki zmogli sprejeti ukrepe za reševanje podnebne krize, ki je dolgoročno največja grožnja človeštvu?
Letos mineva 100 let od požiga Narodnega doma, mogočnega simbola slovenske prisotnosti v središču Trsta. Požig stavbe in nasilje, ki ga je spremljalo, sta močno zaznamovala življenje tržaških Slovencev in primorskih Slovencev nasploh. Sledila so črna leta fašizma in zatiranje vsega slovenskega. Več pa v prvi od treh oddaj Eppur si muove, namenjenih dogodkom pred 100 leti in pomenu Narodnega doma, ki naj bi ga Italija letos končno vrnila slovenski manjšini.
Pred 25-imi leti so med sedmerico evropskih držav padle meje in prvič je bilo mogoče iz Nemčije do Portugalske pripotovati brez nadzora ob prehajanju državnih meja. Schengensko območje se je vmes širilo tudi onkraj držav članic Evropske unije, se v času begunske krize znašlo na resni preizkušnji, nadzor na notranjih mejah pa v času novega koronavirusa zaznamuje tudi zdajšnjo obletnico. Na 25 let odpiranja evropskega prostora se oziramo v tokratni oddajo Eppur si muove – In vendar se vrti.
V času epidemije novega koronavirusa in vse strožjih ukrepov glede gibanja v javnosti se tudi novinarji soočajo s številnimi omejitvami, ki so lahko velike ovire pri njihovem delu. Med drugim potrebujejo posebna dovoljenja za snemanja na javnih krajih in tako kot drugi morajo upoštevati varnostno razdaljo med ljudmi. Tudi zanje velja delo na domu, pa je to sploh mogoče? Naši dopisniki iz različnih držav bodo v oddaji Eppur si muove predstavili svoj vsakdan v času karantene.
Odnosi med Turčijo in Evropsko unijo so se precej zaostrili, ko je predsednik Recep Tayyip Erdogan odprl meje in zagrozil, da bo spustil več milijonov migrantov proti Evropi. V Grčiji pri nezakonitem prestopu meja vsak dan primejo tisoč migratov, ki se že tako spopadajo s težkimi razmerami v begunskih centrih – tako na celini kot na otokih. Bruselj in Ankara sta začela rešitev iskati na pogovorih. Kaj se zares dogaja na grško-turški meji ter na najbolj obremenjenem grškem otoku Lesbos in koliko migrantov je skozi Grčijo že prišlo v Unijo, bomo preverili z dopisniki na terenu.
Papež Frančišek si je za letos zastavil tri naloge, ki dvigujejo prah: svetovni dogovor o izobraževanju, zagovor pravičnejše porazdelitve sadov svetovnega gospodarstva in reformo ustave vatikanske države. Ob tem ga zasledujeta še najmanj dve lanski zgodbi: problem boja proti pedofilom v cerkvi in vprašanje preseganja duhovniškega celibata. Bergoglia ob temeljnem spreminjanju cerkve kritizirajo z vseh strani.
Črna gora je veljala za najmanj problematično državo Zahodnega Balkana in najbolj pripravljeno kandidatko za vstop v Evropsko unijo. Vendar so množični shodi, ki so sledili spremembi zakona o verskih skupnostih, spomnili na večplastno identiteto Črnogorcev, in sicer vezano na srbski nacionalizem in tisto, ki stremi k neodvisnosti. Dogajanje v Črni gori se ujema tudi z vse bolj odkrito razdvojenostjo v pravoslavnem svetu in tako dobiva svojo mednarodno naravo.
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Predsednik Rusije Vladimir Putin je v svojem tradicionalnem letnem nagovoru narodu sredi januarja napovedal ustavne spremembe. To je presenetilo tako rusko kot mednarodno javnost. Napovedal je novo razmerje politične moči med nosilci ruske izvršilne in zakonodajne veje oblasti, hkrati je odstopila vlada premierja Medvedjeva, dolžnosti premierja pa je prevzel 53-letni Mihail Misuškin. V oddaji Eppur sui muove Miha Lampreht z nekdanjima diplomatoma in dopisnikoma iz Moskve Antonom Rupnikom in Bogoljubom Lacmanovičem razgrinja politične motive in cilje Putinove tranzicije oblasti po letu 2024, ko se mu izteče predsedniški mandat.
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Libijski konflikt vstopa v 10-to leto. V tamkajšnje razmere se vpleta več tujih sil, vsaka s svojo računico in interesi. Nedavna berlinska konferenca, na kateri so poleg sprtih libijskih strani sodelovali številni tuji voditelji, ni prinesla preboja. Libijci, naveličani negotovih razmer in spopadov, pogrešajo izgubljeno stabilnost.
Prve oddaje Eppur si muove v tem letu posvečamo našemu okolju. Podnebne spremembe so ena največjih groženj človeštvu in prav človek je eden pomembnejših dejavnikov na podnebne spremembe. Kljub jasnim opozorilom znanstvenikov, da moramo ukrepati takoj, se politični odločevalci obotavljajo. Ukrepi bodo pomenili poseg v naš dosedanji način življenja. Vendar so nujni. V tokratni oddaji se osredotočamo na rabo naravnih virov in na njihov čim daljše zadrževanje v proizvodnem ter potrošniškem ciklu.
Prve oddaje Eppur si muove v tem letu namenjamo našemu okolju. Podnebne spremembe so ena največjih groženj človeštvu. Znanstveniki v okviru Medvladne skupine za podnebne spremembe so prvo poročilo, ki izpostavlja podnebne spremembe kot problem, s katerim se mora spopasti mednarodna skupnost, objavili že pred tridesetimi leti. Najpomembnejši mednarodni podnebni dogovor, znan kot pariški sporazum, je bil dosežen leta 2015, v njem pa so se države zavezale, da bodo do konca stoletja dvig povprečne globalne temperature omejile na največ dve stopinji Celzija, a ob cilju, da bi dvig temperature omejili še bolj, na stopinjo in pol. A eno so zaveze, drugo pa resničnost. In glede na dosedanja gibanja se bo temperatura do konca stoletja dvignila za več kot tri stopinje. V tretji oddaji Eppur si muove – in vendar se vrti pod skupnim naslovom »Zeleni januar« bomo govorili o ukrepih za blaženje podnebnih sprememb.
Prve oddaje Eppur si muove v tem letu posvečamo okolju. Podnebne spremembe so ena največjih groženj človeštvu. Ukrepi so nujni. Pri blaženju podnebnih sprememb mora svoj del naloge opraviti tudi Slovenija. Predvsem pa se mora pripraviti na njihove posledice. Naša država se segreva hitreje od svetovnega povprečja in tudi pri nas se že srečujemo s pogostejšimi vročinskimi valovi, več pa bo tudi suš in poplav. Imeti moramo načrt, kako v teh razmerah zagotoviti oskrbo s hrano. Kako se bo na vročinske valove in nove bolezni prilagodil zdravstveni sistem? Tudi smučišča bodo imela velike težave. O tem torej v drugi oddaji Eppur si muove – in vendar se vrti. Pripravili smo jih s skupnim naslovom »Zeleni januar«.
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
NAPOVED: Podnebne spremembe so ena največjih groženj človeštvu. Kljub jasnim opozorilom znanstvenikov, kaj se nam obeta, če ne ukrepamo takoj, se politični odločevalci obotavljajo. Podnebna konferenca v Madridu se je končala brez konkretnih dogovorov. Nekaj upanja prinaša zeleni načrt Evropske komisije, v okviru katerega pa na konkretne ukrepe še čakamo. Ukrepi za blaženje podnebnih sprememb ne bodo enostavni in bodo pomenili poseg v naš dosedanji način življenja. Vendar so nujni. Prve oddaje Eppur si muove v tem letu zato posvečamo našemu okolju. Tematiki in tudi vremenu primerno smo jim dali skupni naslov »Zeleni januar«. Danes bomo govorili o vzrokih za podnebne spremembe in napovedih znanstvenikov. Ukrepe za blaženje podnebnih sprememb, predvsem pa za prilagajanje nanje, moramo sprejeti tudi v Sloveniji. Današnjo oddajo je pripravila Špela Novak.
Neveljaven email naslov