Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Afera ‘Panamski dokumenti’ o slamnatih podjetjih v davčnih oazah je razkrila domnevne finančne nepravilnosti številnih znanih politikov in javnih osebnosti. Gre za utaje davkov in celo za pranje denarja. V Rusiji in na Kitajskem so ostro zavrnili navedbe raziskovalnih novinarjev, da so v afero vpleteni prijatelji predsednika Vladimirja Putina in sorodniki kitajskega državnega voditelja Xi Jinpinga. Na Islandiji pa je zaradi vpletenosti moral odstopiti predsednik vlade. V Argentini in Ukrajini so napovedali preiskave proti predsednikoma države Mauriciju Macriju in Petru Porošenku. Številne druge države pa pripravljajo strožjo zakonodajo, da denar ne bi več odtekal v davčne oaze.
1147 epizod
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
Afera ‘Panamski dokumenti’ o slamnatih podjetjih v davčnih oazah je razkrila domnevne finančne nepravilnosti številnih znanih politikov in javnih osebnosti. Gre za utaje davkov in celo za pranje denarja. V Rusiji in na Kitajskem so ostro zavrnili navedbe raziskovalnih novinarjev, da so v afero vpleteni prijatelji predsednika Vladimirja Putina in sorodniki kitajskega državnega voditelja Xi Jinpinga. Na Islandiji pa je zaradi vpletenosti moral odstopiti predsednik vlade. V Argentini in Ukrajini so napovedali preiskave proti predsednikoma države Mauriciju Macriju in Petru Porošenku. Številne druge države pa pripravljajo strožjo zakonodajo, da denar ne bi več odtekal v davčne oaze.
Po več kot 123 letih delitev, tlačanstva, sovjetizacije in germanizacije so Poljaki leta 1918 znova dobili svojo državo. 100 let pozneje so razmere vsaj na papirju odlične, saj država napreduje, življenjski standard raste, brezposelnost je nizka. V državi živi 95 odstotkov katolikov, okoli milijon občasnih ukrajinskih priseljencev in peščica manjšin, kar je zelo homogena družba. Kljub temu so Poljaki razdeljeni kot še nikoli prej. Odkar je oblast z večino v parlamentu prevzela Stranka zakon in pravičnost v Bruslju na Poljsko zaradi reforme sodstva in medijske zakonodaje gledajo postrani. Poljska se znova spreminja, vendar ne v smeri združevanja in evropskosti, ampak s poudarkom na veliki državi in nacionalizmu. Oddajo je pripravila Polona Fijavž.
V ZDA volijo vseh 435 članov predstavniškega doma in tretjino od 100 senatorjev kongresa. V primerjavi z minulimi volitvami je zanimanje Američanov tokrat izjemno veliko. Glavno prašanje je, ali bo Demokratom prvič po letu 2010 spet uspelo pridobiti večino v predstavniškem domu. Kot kažejo raziskave javnega mnenja naj bi Američane najbolj zanimale gospodarske razmere in zdravstvo. Ameriški predsednik Donald Trump pa skuša pritegniti volilce na volišča z grožnjami o invaziji migrantov iz Južne Amerike. Več pa s Sandro Brankovič.
Savdska Arabija, naftno bogata kraljevina, za nekatere tudi kraljestvo zla, je v središču mednarodne javnosti zaradi brutalnega umora savdskega novinarja in kritika režima Džamala Kašogija. Ubili so ga savdski operativci, sodelavci prestolonaslednika Mohameda Bin Salmana na savdskem konzulatu v Carigradu. Njegov uboj je kraljevina dolgo prikrivala, na koncu pa priznala umor – celo to, da je bil ta načrtovan. Bo incident moči željnega prestolonaslednika oslabil in spremenil Savdsko Arabijo? Oddajo je pripravila Karmen Švegl.
Velika večina besedila sporazuma med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo o brexitu je sicer dogovorjena, težave pa ostajajo pri ustvarjanju tako imenovane mehke meje na irskem otoku ter glede prihodnjih trgovinskih odnosov. Čeprav so za oktober poudarjali, da bo odločilen mesec v pogajanjih, pa bo to očitno lahko šele december ali celo januar. Na Otoku zdaj iščejo pravo formulo za brexit, v preostali Evropski uniji pa je čutiti vse večje olajšanje ob spoznanjih razprav o brexitu, ki nakazujejo, da je izstop iz Evropske unije skorajda nemogoč. Avtor oddaje: Matjaž Trošt.
Za Bosno in Hercegovino so volitve, od katerih številni prebivalci niso pričakovali veliko. Politiki so v volilni kampanji stavili na nacionalizem, sovražni govor, manj pa na vprašanja, ki se dotikajo prebivalcev. Novoizvoljeno predsedstvo ne obeta hitrih sprememb, ampak nadaljevanje prepirov. Srbskega predstavnika Milorada Dodika bolj kot Bosna in Hercegovina zanima Republika Srbska, škodili mu niso niti množični protesti za pravno državo in proti skorumpiranim političnim elitam “Pravica za Davida”, ki jih sprožil še vedno nepojasnjeni umor 21-letnega Davida Dragičevića. Medtem komaj delujočo državo zapušča na 10 tisoče ljudi, ki v Bosni že dolgo ne vidijo perspektive. Avtor oddaje: Boštjan Anžin
Vatikan se je s spolnimi zlorabami mladoletnih začel ukvarjati pozno, v devetdesetih, predvsem zaradi strahu pred odškodninami in ne toliko zaradi skrbi za nedolžne otroke. Dolgo je veljalo, da so spolne zlorabe duhovnikov nad mladoletnimi problemi zahodnega, zlasti angleško jezičnega sveta. Toda vatikansko časovnico zamejujeta dva latinsko ameriška škandala, mehiški in čilski. Pred papežem Frančiškom je odločna prelomnica: februarsko srečanje s predsedniki škofovskih konferenc vsega sveta, s katerim naj bi se obdobje priznavanja zločinov izteklo v obdobje dokončnega izkoreninjenja pedofilije v cerkvi. Avtor oddaje: Janko Petrovec
Ameriško-kitajska trgovinska vojna je po oceni Mednarodnega denarnega sklada največja kratkoročna nevarnost svetovnemu gospodarstvu. Protekcionistični ukrepi, ki jih uvaja ameriška administracija in katere tarča ni le Kitajska, pač pa tudi druge države, med njimi članice Evropske unije, imajo negativne učinke na vse, tudi na ameriška podjetja in ameriške potrošnike. Kako pojasniti uvajanje carin? Kakšne bodo posledice trgovinske vojne in ali se bo ta še stopnjevala? In kakšna je v teh razmerah sploh še vloga Svetovne trgovinske organizacije? Avtorica oddaje: Špela Novak
Politično in etnično razklana Makedonija je pred zgodovinsko odločitvijo. Njeni prebivalci bodo 30. septembra odločali o dogovoru z Grčijo in novem imenu Severna Makedonija. Dogovor bi končal več kot četrt stoletja star spor z Atenami, Skopju pa bi omogočil pogajanja za članstvo v Natu in Evropski Uniji. Ovir pa s tem še ne bo konec. Potrebna bo še sprememba makedonske ustave, dogovor pa morajo podpreti tudi v Grčiji, kjer protestirajo, da je Makedonija grška pokrajina in da si severni sosedi skušajo prilastiti dediščino Aleksandra Velikega. Avtor oddaje: Boštjan Anžin
V Evropski uniji se vse bolj povečujejo razlike, ne le v interesih, ampak tudi v vrednotah. Stanje demokracije in vladavine prava je v nekaterih državah članicah zaskrbljujoče. Enotnost povezave je na preizkušnji zaradi številnih izzivov. Kako bo Evropska unija premostila številne delitve, predvsem v luči volitev v Evropski parlament? Kako premagati naraščajoče populizem, etno-nacionalizem in ksenofobijo, ki zastrupljajo javni diskurz? Avtorja oddaje: Sandra Brankovič in Luka Robida
Grčija - osem let radikalnih in bolečih reform, nenehna grožnja bankrota prezadolžene države. Grčija je uradno končala program finančne pomoči, vendar prebivalci nimajo občutka, da bi bilo krize konec. Za finančni potop krivijo politike vseh barv, v času obilja pa je večina trošila več, kot je imela. Brezposelnost ostaja visoka, mladi doma ne vidijo perspektive. Več pa v oddaji Boštjana Anžina.
Italijanske oblasti v Furlaniji Julijski krajini kljub enakemu številu nezakonitih prihodov tujcev v državo kot minulo leto te dni uvajajo poostren nadzor na 54 kilometrov dolgi meji na Tržaškem Krasu. S tem želijo zmanjšati prihode tujcev po balkanski begunski poti, poleg tega pa zmanjšujejo tudi sredstva, namenjena integraciji priseljencev v italijansko družbo. Odločitev je del nove, manj prijazne deželne in državne politike do priseljencev, ki vključuje tudi odprtje centrov za začasni sprejem. Avtorica oddaje: Mirjam Muženič
Na avstrijskem Koroškem ocenjujejo, da se odnosi med večino in slovensko manjšino izboljšujejo. A kot vse kaže, imajo v dvojezičnih občinah s tem še veliko težav. Ali nemško govoreči prebivalci sploh vedo, katere pravice imajo v dvojezičnih občinah koroški Slovenci? Lahko Slovenci brez zadržkov govorijo slovensko? Katere manjšinske pravice so še kratene in kaj manjšinci pričakujejo od zvezne vlade? Kako med slovensko manjšino sploh zagotoviti ohranitev slovenskega jezika?
Letošnje poletje je nadpovprečno vroče. Številne države v Evropi in tudi drugje so prizadeli hudi gozdni požari in suše. Vse to je spet navedlo na razmišljanja o podnebnih spremembah. Znanstveniki opozarjajo na preveliko segrevanje ozračja, številni, še posebej okoljevarstveniki, pa da se večina držav premalo pripravlja na izvajanje Pariškega sporazuma. Ta bo začel veljati leta 2020, torej časa ni veliko. Tomaž Gerden.
Italijanski hotelirji napovedujejo izredno dobro turistično sezono. Čeprav so jim domači gostje spet začeli uhajati na tuje, v Italijo prihaja vse več gostov od drugod. Pritožujejo se nad oblastmi, ki z obračunanimi turističnimi taksami naredijo premalo dobrega. Okoli šestdeset milijonov tujcev bo skupaj z domačimi gosti tudi letos poskrbelo za desetino bruto domačega proizvoda. Rast turističnega kolača pa v Italiji mnogim ni po godu: mnoga zgodovinska mesta se praznijo – stanovanja domačinov, ki bežijo v predmestja, pa prevzemajo vse bolj drzni in mnogokrat nezakoniti b&b-ji. Avtor: Janko Petrovec.
Predsednik Združenih držav Donald Trump je dodobra razburkal mednarodno gospodarstvo. Ali gre le za branjenje ameriških gospodarskih interesov (stanje ameriškega gospodarstva je zelo dobro) ali pa že za čisti protekcionizem in začetek trgovinskih vojn? Gospodarski spopad med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo sta konec prejšnjega meseca preprečila ali vsaj – z ustanovitvijo posebne, štiri mesece delujoče komisije – odložila predsednik Evropske komisije Jean-Claude Juncker in njegov gostitelj Donald Trump. Odnosi na gospodarskem področju so še vedno slabi, saj še veljajo ameriške carine na evropsko jeklo in aluminij. Še bolj napeto je v trgovinskih odnosih med Združenimi državami in Kitajsko, saj tej državi predsednik Trump grozi z novimi uvoznimi dajatvami za kitajske proizvode. Avtorica: Erika Štular.
Turškemu predsedniku Redžepu Tajipu Erdoganu je uspelo tisto, o čemer je vedno sanjal. V rokah ima vse vzvode oblasti. Dobro je izkoristil spodleteli vojaški udar pred dvema letoma, izredne razmere še vedno trajajo. Za zapahi je več deset tisoč njegovih nasprotnikov in kritikov, službe je izgubilo več kot sto dvajset tisoč ljudi. To je nova Turčija, ki se vse bolj oddaljuje od Evrope.
Na že končano svetovno nogometno prvenstvo v Rusiji so se uvrstili šele po dodatnih kvalifikacijah. Selektorja so dobili tako rekoč čez noč. Nekateri igralci so obremenjeni s sodnimi procesi, češ da so sodelovali v finančnih malverzacijah pri svojem transferju v tuje klube. Prihajajo iz države, ki nima nobene športne strategije za mlade, in z nogometne zveze, ki deluje kot zasebni klub pohlepnih posameznikov. Njihov uspeh torej ni nastal ob pomoči države. Nasprotno, uspelo jim je kljub vsem obremenilnim okoliščinam. Hrvaška nogometna reprezentanca je pred dnevi postala druga najboljša na svetu. Kljub porazu v finalu se je v domovino vrnila kot prvakinja, na ulicah in trgih hrvaških mest pa jo je pričakalo več sto tisoč ljudi. Hvaležni, ker so jim nogometaši v zadnjem mesecu in pol omogočili, da so se lahko čutili ponosne na svojo državo. O neverjetnem uspehu reprezentance, njegovih posledicah za hrvaško družbo in o stanju v hrvaškem nogometu pa več v oddaji s Tanjo Borčič Bernard.
Zavezništvo med evropskimi članicami Severnoatlantske zveze in Kanado ter Združenimi državami Amerike na drugi strani se zdi trenutno zelo krhko. Vodilni evropski politični predstavniki so pred obiskom Stare celine ameriškemu predsedniku Donaldu Trumpu razlagali, naj vendarle razmisli o tem, kdo in zakaj so zavezniške države ZDA in zakaj nekatere to niso. Poudarili so, da je Evropska unija trenutno ključna zaveznica Združenih držav Amerike. Spraševanja o trdnosti vezi med evropskimi zaveznicami in ZDA pa kljub vrhu Severnoatlantske zveze ostajajo še naprej. Avtor: Matjaž Trošt.
Potem ko je zaradi korupcije odneslo prejšnjega španskega premiera Mariana Rajoya, je Španija prejšnji mesec dobila novo vlado pod vodstvom Socialista Pedra Sancheza. Prvi vtisi so pozitivni: poudarjanje politike enakopravnosti spolov, human odnos do beguncev, ki so ostali sredi Sredozemskega morja, začetek dialoga s katalonskimi oblastmi in pa obsodba frankističnega režima. Sanchez naj bi na čelu vlade ostal do leta 2020, ko se izteče mandat sedanjemu parlamentu. A njegova Socialistična stranka ima v 350-članskem parlamentu le 84 sedežev. Avtorica: Špela Novak.
Medtem ko Evropska unija še naprej predvsem razpravlja o skupnih ukrepih, ki bi zajezili število nelegalnih prehodov meje, o skupni azilni politiki, kvotah, ki so Unijo razdelile, so države, ki so za begunce in migrante zadnja postaja pred poskusom nezakonitega vstopa v Evropsko unijo, pogosto prepuščene same sebi. Tudi Bosna in Hercegovina, ki je letos zabeleželila več kot 7000 nezakonitih prehodov meje. Ob tem pa je doseči konsenz v globoko razdeljeni državi, ki se približuje volitvam, skoraj nemogoče. Ljudje iz Pakistana, Afganistana, Iraka, Sirije, severnoafriških držav so napolnili predvsem sever države, Bihać in Veliko Kladušo. Številni čakajo po parkih, na ulicah, v šotoriščih, polporušenih stavbah in mnogi so že poskusili naprej, a so jih ustavili na Hrvaškem ali v Sloveniji. Iz Sarajeva sporočajo, da ne nameravajo postati nekakšen hot-spot, hkrati pa jim za varovanje mej in oskrbo beguncev in migrantov zmanjkuje denarja, ljudi, pa tudi volje. Avtor oddaje: Boštjan Anžin.
Neveljaven email naslov