Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Italija je bila med evropskimi državami najbolj na udaru epidemije koronavirusa.
Italijanski državljani so v minulih mesecih presenetljivo vestno spoštovali navodila, usmerjena k zajezitvi epidemije. Toda dolgotrajna ustavitev proizvodnje in katastrofalna turistična sezona bosta pustili neslutene posledice za gospodarstvo sosednje države. Visoka politika stavi svoje karte na vrtoglave zneske, ki naj bi v državo prišli iz Evrope; toda ali jih bo Italija res znala izkoristiti za svoj preporod? Zaradi epidemijske katastrofe bodo najdlje trpeli prebivalci že tako osiromašenega juga Italije, dogajanje minulih mesecev pa lahko vpliva tudi na prerazporeditev političnih sil v državi.
1145 epizod
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Italija je bila med evropskimi državami najbolj na udaru epidemije koronavirusa.
Italijanski državljani so v minulih mesecih presenetljivo vestno spoštovali navodila, usmerjena k zajezitvi epidemije. Toda dolgotrajna ustavitev proizvodnje in katastrofalna turistična sezona bosta pustili neslutene posledice za gospodarstvo sosednje države. Visoka politika stavi svoje karte na vrtoglave zneske, ki naj bi v državo prišli iz Evrope; toda ali jih bo Italija res znala izkoristiti za svoj preporod? Zaradi epidemijske katastrofe bodo najdlje trpeli prebivalci že tako osiromašenega juga Italije, dogajanje minulih mesecev pa lahko vpliva tudi na prerazporeditev političnih sil v državi.
Nedavni teroristični napadi v Španiji so spet boleče opomnili na to nevarnost. Kako se nanjo odzivajo evropske varnostne službe. Tako imenovana Islamska država izgublja svoja ozemlja v Iraku in Siriji in je pred zlomom. Toda njeni številni borci se zdaj vračajo v Evropo. Ali to pomeni, da bodo poskušali izvesti še več terorističnih napadov? Kako jim to preprečiti? Avtorja: Kamern Švegl in Luka Robida.
Avstrijo 15. oktobra čakajo predčasne parlamentarne volitve in po zadnjih javnomnenjskih raziskavah nobena od političnih strank ne bo dobila večine. To tudi pomeni, da bo zmagovalec volitev težko sestavil koalicijo. Politične karte utegne močno premešati ljudska stranka, kateri podpora po prihodu novega predsednika Sebastiana Kurza močno raste. Veliko bo odvisno tudi od rezultata avstrijske svobodnjaške stranke in mnogi analitiki napovedujejo, da ji bo tokrat celo uspelo priti v vlado. Ali se Avstriji po tridesetih letih prvič obeta koalicija med avstrijsko svobodnjaško in socialdemokratsko stranko? Avtorica Petra Kos Gnamuš.
Mafije že dolgo niso več samo italijanski problem, čeprav se včasih zdi, da je Italija – med spopadanjem z gospodarsko in migrantsko krizo – skoraj pozabila nanj. Sicilijanska cosa nostra, kalabrijska 'ndrangheta in kampanijska camorra še zdaleč niso izkoreninjene; nasprotno, v zadnjih desetletjih so postale globalni kriminalni dejavniki. Kljub temu dejstvu, se veliko razvitih držav še vedno obnaša, kot da se jih problem zapredanja mafije v domače gospodarstvo in politiko sploh ne tiče. Janko Petrovec se je v Neaplju pogovarjal s šefom protimafijskega oddelka policije Giuseppejem Linaresom, ki pravi, da nekateri posli kampanijske camorre gredo tudi skozi Slovenijo.
Turčija je v ostrem sporu z Evropsko unijo in s številnimi njenimi članicami, še posebej Nemčijo. Turčiji številne članice EU očitajo pretirane kazenske ukrepe po spodletelem vojaškem prevratu julija lani. Evropska unija je ostro protestirala tudi zaradi aretacij nekaterih aktivistov človekoljubnih organizacij in novinarjev. Pogajanja o turškem vstopu v Evropsko unijo so zato tako rekoč zamrla. Avtorja: Karmen Švegl in Matjaž Trošt.
Hrvaško glavno mesto bo v kratkem ostalo brez Trga maršala Tita. Po dolgoletnih zahtevah, da nobena ulica ali trg na Hrvaškem ne moreta nositi ime nekdanjega komunističnega voditelja, je zagrebški župan zaradi politične trgovine le popustil. Hkrati so hrvaški vojaški veterani v Jasenovcu postavili ploščo svojim padlim soborcem, na kateri pa je zapisan zloglasni ustaški pozdrav. Plošča tam stoji še danes, hrvaška vlada pa je ustanovila posebno komisijo, ki naj bi se opredelila do tako ustaških kot do komunističnih sloganov in simbolov. Bo to prineslo spravo v državi, ki se že več kot 70 let po koncu druge svetovne vojne ne želi jasno soočiti s svojo fašistično preteklostjo, niti z zločini storjenimi po koncu vojne? Zakaj hrvaške oblasti tolerirajo nekatere proustaške težnje in ne nazadnje, zakaj najvišji politični vrh na eni od državnih slovesnosti prepeva pesmi Marka Perkovića Thompsona, pevca, ki mu na zahodu prepovedujejo nastope zaradi ustaške ikonografije in besedil, ki jih spremljajo? Zakaj so mladi, ki so se rodili daleč po koncu tako druge svetovne vojne kot vojne za hrvaško neodvisnost, še vedno ideološko obremenjeni? Oddajo pripravlja naša dopisnica Tanja Borčić Bernard.
V Italijanski politiki vre, a prelomnih odločitev ni nikjer. Država se je znašla v šahu treh razmeroma enako velikih političnih blokov, ki preverjajo strahove javnega mnenja in na njih sproti kujejo politično agendo. Medtem ko se politika izgublja v jalovem medsebojnem merjenju moči, pa neverjetno zaporedje kriz in nesreč – od potresov in propadajočih bank do prihodov migrantov, suše in požarov – razkriva pereče probleme države, ki jih nihče sistemsko ne rešuje. Avtor: Janko Petrovec.
V naftno bogatem Zalivu je vse bolj vroče. Poletne temperature so se povzpele krepko čez 45 stopinj Celzija, nič manj pa ni vroča diplomatska in gospodarska vojna med Katarjem in Savdsko Arabijo z zaveznicami. Slednje namreč Katar obtožujejo, da podpira teroristične skupine in neti sektaško nasilje v regiji. Katar, majhna a izjemno bogata zalivska državica, se tako že dober mesec dni sooča s sankcijami in blokado. Savdska Arabija, Združeni Arabski emirati, Bahrajn in Egipt so 5. junija s Katarjem prekinili vse odnose, vključno s prometnimi povezavami. Omenjene države so Katarju posredovale 13 zahtev, ki jih bi moral uresničiti v zameno za normalizacijo odnosov. A je uradna Doha je zahteve označila za nerazumne in neuresničljive ter jih zavrnila. Med njimi je tudi zaprtje vplivne televizije Al Jazeera, omejitev odnosov z Iranom in zaprtje turškega vojaškega oporišča v Katarju ter prekinitev financiranja in vseh odnosov s skupinami kot so Muslimanska bratovščina, palestinski Hamas, libanonski Hezbollah. Katar za zdaj ne popušča, k pogajanje in spravi pa se vrstijo pozivi z Washingtona in evropskih prestolnic. Avtorica: Karmen Švegl.
Prejšnji teden je v Hamburgu potekal zdaj že zloglasni vrh 20. najbogatejših in razvijajočih se držav na svetu – G20. Še preden se je dobro začel, so v mestu izbruhnili nasilni protesti. A ti so bili napovedani, policija je sporočala, da so nanje pripravljeni. Vrh G20 se je začel v duhu neenotnosti in se po dveh dneh pogovorov, razprav, večerij, z deklaracijo o neenotnosti tudi končal. V tem času pa je bila prva novica iz Hamburga vsakič le nasilje , ki je izbruhnilo v mestu in številne kritike, da se srečanja takega formata, ne bi smela organizirati v urbanih središčih. Podrobnosti o tem, kaj se je dogajalo v Hamburgu pretekli konec tedna, o medlih političnih zavezan in posledicah nasilja v tokratni oddaji Eppur si muove – In vendar se vrti. Avtorica: Polona Fijavž.
Kitajska s prepletanjem infrastrukturnega, gospodarskega, finančnega in političnega ožilja nove svilne poti ni pozabila na srednje- in vzhodnoevropske države. Kakšno sodelovanje tke Kitajska s 16-erico teh držav, ki so od Baltika do Sredozemskega morja zagozdene med Evropsko unijo in nekdanje sovjetske republike, kakšno mesto jim znotraj temeljne dejavnosti kitajske zunanje politike namenja Peking. S čim jih privlači in kje na evropski strani tičijo največji zadržki? K iskanju odgovorov vas Luka Robida vabi v tokratni oddaji Eppur si muove – In vendar se vrti.
Pogajanja o britanskem izstopu iz Evropske unije so se tudi uradno začela. Prvi krog je že pokazal na nesoglasja glede evropskih državljanov, ki živijo v Združenem kraljestvu. Evropska unija je namreč britanske predloge o njihovih pravicah označila za pomanjkljive. Številni menijo, da je britanska vlada pod vodstvom premierke Therese May v pogajanja vstopila oslabljena, saj je Konzervativna stranka Mayeve na nedavnih volitvah izgubila parlamentarno večino. To ni pogodu tudi Evropski uniji, ki se boji nadaljnjih britanskih političnih pretresov in s tem tudi težav pri pogajanjih. Obe strani pa priznavata, da bodo le-ta zelo težka. Avtorici oddaje sta Nina Kojima in Erika Štular.
Arbitražno sodišče za določitev meje med Slovenijo in Hrvaško bo v četrtek objavilo svojo razsodbo. Hrvaška stran sicer vse od poletja 2015 vztraja, da arbitražni sporazum zanjo ne velja več zaradi kršitev na slovenski strani. A samo sodišče je že ugotovilo, da je Slovenija res kršila sporazum, vendar kršitev ni bila takšne narave, da bi na tej podlagi druga stran lahko zahtevala končanje arbitražnega postopka ali celo razveljavitev arbitražnega sporazuma. O nekaterih poudarkih iz zgodovine reševanja mejnega vprašanja med Slovenijo in Hrvaško bomo govorili v tokratni oddaji Eppur si muove – in vendar se vrti. Avtorica: Špela Novak.
Prebivalci Venezuele, države z največjimi naftnimi rezervami na svetu, so lačni, brez zdravil, v državi je bila v lanskem letu kar 700-odstotna inflacija in še naprej raste. Ulice glavnega mesta Caracasa, pa tudi nekaterih drugih mest, so polne protestnikov, ki zahtevajo odstop predsednika Nicolasa Madura. Politični analitiki ocenjujejo, da je na robu prepada, celo državljanske vojne. Avotrica: Rajka Pervanje
Na Kosovu so v nedeljo potekale predčasne parlamentarne volitve, kampanja pa je minila predvsem v znamenju odnosov s Srbijo. V Beogradu namreč še naprej vztrajajo, da je Kosovo del Srbije, medtem ko iz druge strani prihajajo sporočila, da si v Beogradu želijo le škodovati Kosovu in da so si grožnjo s t.i. Veliko Albanijo izmislili kar sami. Odnosi med Beogradom in Prištino se zaostrujejo tudi, ker za enega glavnih kandidatov za zmago velja Ramuš Haradinaj, ki bi mu Srbi radi sodili zaradi domnevnih zločinov nad srbskim prebivalstvom v času, ko je bil vodja Osvobodilne vojske Kosova, sam pa napoveduje ustanovitev vojske Kosova in prekinitev dogovorov iz Bruslja, po kateri bi morala med drugi nastati zveza srbskih občin. Ljudje na Kosovu pa – tudi zato, ker država ne potrdi meje s Črno goro – ostajajo brez možnosti potovanj po Evropi, mnogi živijo v revščini, mladi odhajajo, država pa je v lovkah korupcije in kriminala. Avtor: Boštjan Anžin.
Mineva že 25 let od odmevne Konference Združenih narodov o okolju in razvoju v Riu de Janeiru. Že na njeni predhodnici, Stockholmski konferenci o človekovem okolju, so se leta 1972 dogovorili o prvih mednarodnih ukrepih na mednarodni ravni. Okoljsko- razvojni vrh v Riu pa je na podlagi poročila tako imenovane »Bruntlandove komisije« Združenih narodov in pritiska številnih nevladnih okoljskih organizacij to nadgradil v več dokumentov, ki še vedno pomembno vplivajo na okoljsko in razvojno politiko po svetu. Voditelji skoraj vseh tedanjih članic OZN, med njimi tudi Slovenije, so pred 25-timi leti sprejeli Okvirno Konvencijo Združenih narodov o podnebnih spremembah, Konvencijo ZN o Biotski raznovrstnosti, Konvencijo ZN proti širjenju puščav in Agendo 21. Slednja podaja načela za trajnostni razvoj, torej razvoj v skladu in ne na škodo okolja, na svetovni ravni in hkrati spodbuja države, pokrajine, mesta in lokalne skupnosti, da sami izdelajo svoje agende 21. Sklepi iz Ria de Janeira se žal uresničujejo le delno in prepočasi, kar so ugotovili tudi deset let po tem velikem srečanju v Johannesburgu leta 2002 in na srečanju Rio+20 (let). Vseeno pa so ukrepi iz svetovnega okoljsko-razvojnega vrha v Riu de Janeiru in delo številnih nevladnih okoljskih organizacij pripomogli k uveljavljanju ideje o trajnostnem razvoju in drugih ukrepih za zaščito okolja in za izboljšanje življenjske ravni številnih prebivalcev tega planeta. Avtor: Tomaž Gerden.
Teroristični napad v Manchestru je spet boleče opomnil na nevarnosti takih sprevrženih dejanj, še posebej, ker so bile med smrtnimi žrtvami in ranjenimi večinoma mladoletne osebe. Take napade, še posebej, če jih izvedejo samomorilski napadalci, je zelo težko preprečiti. Težko je tudi preprečiti radikalizacijo ljudi muslimanskih korenin, ki so se že rodili v Evropi. O boju proti terorizmu so veliko razpravljali tudi na vrhu Severnoatlantske zveze in še posebej v, zaradi terorističnih napadov, najbolj prizadetih državah stare celine: Združenemu kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske, Franciji, Belgiji in Nemčiji. Avtorji so Nina Kojima, Polona Fijavž in Matjaž Trošt.
Slabo leto dni po slovesu Slovenije iz Socialistične federativne republike Jugoslavije je pred palačo Organizacije združenih narodov v New Yorku zaplapolala slovenska zastava. Trenutek, ko se je Slovenija OZN-u pridružila kot 176-ta polnopravna članica, je obveljal kot tisti, ko je mlada država s tem mednarodnim priznanjem končala proces osamosvajanja. Kje je Slovenija v 25 letih odtisnila najvidnejši pečat v svetovni organizaciji, kje bi si želeli, da bi bilo storjenega več? Kako okostenelo je delovanje OZN-a oziroma kako naj ta ustrezno odgovori na izzive današnjega časa? Več v tokratni oddaji Eppur si muove – In vendar se vrti, ki jo je pripravil Luka Robida.
Srbija je dobila novega predsednika, Aleksandar Vučić bo konec meseca svoj premierski položaj zamenjal za predsedniškega. Po mnenju njegovih privržencev je jamstvo za stabilnost v državi in na Balkanu, po mnenju nasprotnikov grožnja za demokracijo v državi. Tistim, ki so prepričani, da si je Vučić – kot že njegovi predhodniki – podredil medije, sodstvo, da ponuja veliko besed, a malo dejanj, ki bi predvsem mlade prepričala, da je njihova perspektiva v Srbiji, je bilo dovolj. Desettisoči so odšli na ulico, “Proti diktaturi”, s podporo opozicije, sindikatov policije, vojske… Danes se jih zbira le še nekaj deset, Vučić pa se seli v predsedniško palačo. A po mnenju mnogih je le vprašanje, kaj bo naslednje, kar bo številne nezadovoljne Srbe pognalo na ulice. Avtor: Boštjan Anžin.
Na predvečer dneva Evrope, je Evropska unija na začetku negotovega procesa – brexita. Prvič v zgodovini se Unija ne bo širila, ampak krčila. Postopek diktira razvpiti 50. člen evropske pogodbe, spisan v vzdušju bojazni pred avstrijskimi svobodnjaki in zato oblikovan strogo in nepopustljivo. Po dveh letih država preneha biti članica – z dogovorom ali brez njega. V Bruslju brexit vidijo kot škodljiv za obe strani, cilj politike in pogajalcev je omejiti škodo. Britansko izstopanje iz povezave je politično občutljivo in hkrati tehnično izjemno zapleteno. Kakšna bodo pogajanja in kaj utegnejo prinesti, je nemogoče napovedovati tudi zato, ker politično retoriko zaznamuje predvolilna kampanja v Združenem kraljestvu, pa tudi letošnje francoske predsedniške in parlamentarne ter nemške parlamentarne volitve. Erika Štular.
V drugem krogu francoskih predsedniških volitev 7. maja se bosta pomerila predstavnika dve različnih slogov in političnih pristopov. 39-letni Emmanuel Macron velja za izrazito proevropskega kandidata, medtem ko vzpon 48-letne Marine Le Pen simbolizira večletno krepitev podpore v Evropi evroskeptičnim politikom in strankam. Javnomnenjske raziskave napovedujejo zmago Macronu, a je tako v Franciji kot drugod slišati opozorila, da volilna tekma še zdaleč ni odločena. Avtor oddaje: Matjaž Trošt.
Tok migrantov iz podsaharske Afrike čez divjo Libijo in nepredvidljivo morje v Italijo beleži tragične rekorde – ne le po številu na novo prispelih migrantov, ampak tudi preminulih v puščavi in v brodolomih. Obvladovanje tega pojava je ena najpomembnejših nalog, ki si jih je zastavila vlada Paola Gentilonija. Italijanski in evropski sporazum z mednarodno priznano vlado v Tripolisu predvidevata utrditev južnih meja Libije, usposobitev njene obalne straže in posledično zaprtje trenutno najpomembnejše migrantske poti v Evropo. Ukrepi na domačem prizorišču vključujejo še poenostavitev azilnih postopkov in ustanavljanje novih centrov za repatriacijo potencialno nevarnih migrantov. Toda – ali bo problem, ki daje vetra v krila opozicijskih populistov, s tem res odpravljen? Avtor oddaje: Janko Petrovec.
Neveljaven email naslov