Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Italija je bila med evropskimi državami najbolj na udaru epidemije koronavirusa.
Italijanski državljani so v minulih mesecih presenetljivo vestno spoštovali navodila, usmerjena k zajezitvi epidemije. Toda dolgotrajna ustavitev proizvodnje in katastrofalna turistična sezona bosta pustili neslutene posledice za gospodarstvo sosednje države. Visoka politika stavi svoje karte na vrtoglave zneske, ki naj bi v državo prišli iz Evrope; toda ali jih bo Italija res znala izkoristiti za svoj preporod? Zaradi epidemijske katastrofe bodo najdlje trpeli prebivalci že tako osiromašenega juga Italije, dogajanje minulih mesecev pa lahko vpliva tudi na prerazporeditev političnih sil v državi.
1145 epizod
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
»Eppur si muove – In vendar se vrti!« je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo Galilei. Njegove besede so še danes najprimernejši skupni imenovalec za analizo mednarodnega dogajanja, ki ga ponujamo v istoimenski oddaji. Splet analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki ter z neposrednimi udeleženci dogodkov daje izčrpen odgovor na eno izmed petih ključnih vprašanj novinarskega dela, namreč ,,zakaj''. Zakaj je neki dogodek pomemben, kateri so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka zamisel našla pot v zgodovino, neka druga pa ne? O tem ob ponedeljkih ob 14.30 na Prvem.
Italija je bila med evropskimi državami najbolj na udaru epidemije koronavirusa.
Italijanski državljani so v minulih mesecih presenetljivo vestno spoštovali navodila, usmerjena k zajezitvi epidemije. Toda dolgotrajna ustavitev proizvodnje in katastrofalna turistična sezona bosta pustili neslutene posledice za gospodarstvo sosednje države. Visoka politika stavi svoje karte na vrtoglave zneske, ki naj bi v državo prišli iz Evrope; toda ali jih bo Italija res znala izkoristiti za svoj preporod? Zaradi epidemijske katastrofe bodo najdlje trpeli prebivalci že tako osiromašenega juga Italije, dogajanje minulih mesecev pa lahko vpliva tudi na prerazporeditev političnih sil v državi.
Politično življenje v sosedni Italiji že mesece hromi kampanja pred ustavnim referendumom, ki bo 4. decembra. Spremembe predvidevajo ukinitev popolne parlamentarne dvodomnosti, krčenje števila senatorjev in spremembo razmerij med državo in lokalnimi skupnostmi. Vladajoča koalicija z njimi napoveduje večjo učinkovitost vladanja, nasprotniki svarijo pred preveliko koncentracijo oblasti v rokah premierja Renzija. Pred državo, ki se ubada z visoko stopnjo brezposelnosti, nenehnimi prihodi novih migrantov in obnovo po treh zaporednih rušilnih potresih, je torej še ena presodna preizkušnja, ki utegne nepredvidljivo spremeniti politična razmerja moči. O tem v oddaji Eppur si muove – In vendar se vrti z dopisnikom iz Rima Jankom Petrovcem.
Je mednarodna trgovina dobra za države in ljudi ali le za dobičke velikih globalnih podjetij? Naj trgovinski sporazumi urejajo le enostavno trgovanje z blagom ali tudi storitve in naložbe? Mora Zahod prek trgovinskih sporazumov zagotavljati tudi dvigovanje okoljskih in socialnih standardov v državah, s katerimi posluje? Ta strateška temeljna vprašanja so se na pritisk javnosti odprla ob potrjevanju prostotrgovinskega sporazuma CETA med Evropsko unijo in Kanado. Ta pred tem, v pet let trajajočih pogajanjih, ni bil deležen skorajda nobene pozornosti javnosti, nato pa je postal ujetnik strahu pred TTIP-om, veliko večjim trgovinskim sporazumom med EU in ZDA, o katerem se še pogajajo in ki so ga po ameriških volitvah za dolgo pospravili v predale. Kakšna je torej zdaj usoda teh sporazumov in evropske trgovinske politike nasploh v oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti z avtorico, dopisnico iz Bruslja Eriko Štular.
V najmlajši demokraciji na svetu, Mjanmaru, poteka genocid nad njenimi muslimanskimi prebivalci Rohingja. Le te mjanmarske oblasti označujejo za ilegalne priseljence iz Bangladeša, s tem pa opravičujejo, da so jim odvzele državljanstvo in jih na desetine tisočev prisilile živeti zaprte v taboriščih. V njih so obupne razmere, Rohingje nimajo dostopa do ustrezne hrane in zdravniške oskrbe, kaj šele do izobrazbe in delovnih mest. Proces genocida pa se je pod vodstvom Nobelove nagrajenke za mir Aung San Suu Kyi, kot ugotavljajo številne človekoljubne organizacije, približal zadnji fazi - popolnega uničenja. Tokratni Eppur si muove je pripravila Rajka Pervanje.
Predsedniške volitve v Združenih državah Amerike so pokazale na razdeljenost te velike države. Prebivalci, ki živijo med vzhodno in zahodno obalo, se počutijo prikrajšane, zelo jih je prizadela gospodarska kriza. Prav to, večinoma belo prebivalstvo, nagovarja letošnji nenavadni predsedniški kandidat Republikanske stranke. Druga značilnost letošnje predsedniške tekme, kljub nekaterim zunanjepolitičnim temam kot sta na primer vojna v Siriji in odnosi z Rusijo, je svojevrstni izolacionizem, še posebej na gospodarskem področju. Tretja značilnost pa je žalostna in zaskrbljujoča: oba kandidata sta največ časa porabila za medsebojno obračunavanje. Oddajo Eppur si muove - In vendar se vrti je pripravil Tomaž Gerden.
V mesecih po britanskem referendumu o izstopu iz Evropske unije se v Združenem kraljestvu poglablja ustavna kriza. Dva dela države: severna Irska in Škotska celo grozita z odcepitvijo. Tudi gospodarske napovedi niso obetavne; britanski funt že nekaj časa izgublja svojo vrednost. Britanska vlada se medtem pripravlja na pogajanja o izstopu iz Evropske unije. Podrobneje v oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti z avtorico Nino Kojima.
Predsedniške volitve v Združenih državah Amerike po tradiciji potekajo na štiri leta, in to vsak drugi torek v enajstem mesecu. Letos bodo 8. novembra, na njih se bosta pomerila kandidatka Demokratske stranke, 69-letna Hillary Clinton in republikanski kandidat, 70-letni Donald Trump. Prvič v zgodovini države se je v boj za Belo Hišo podala ženska in prvič po generalu Eisenhowerju se za najvišji položaj v državi poteguje nepolitik, torej nepremičninski mogotec. Po ustavi namreč sleherni polnoletni državljan, rojen v ZDA, lahko kandidira za predsednika, in v tem je najbrž tudi težava, še zlasti v letošnji kampanji. Več o njej, pa tudi o tem, kar ste morda želeli vedeti, a si niste upali vprašati, v tokratni oddaji zunanjepolitičnega uredništva Eppur si muove – In vendar vrti. Pripravil jih je Matej Šurc.
Izraelska vlada nadaljuje gradnjo novih judovskih naselbin. Te vse bolj preplavljajo okupirani Zahodni breg, ki je presekan z izraelskimi zidovi in vojaškimi nadzornimi točkami. Brez dovoljenja izraelske vlade ali vojske ni mogoče postaviti niti vodovoda niti oditi v Jeruzalem. Na okupiranem Zahodnem bregu živi okoli 1,7 milijona Palestincev, brezposelnost je 60-odstotna. Kako se izraelska okupacija palestinskih območij odraža v vsakdanjem življenju Palestincev na Zahodnem bregu? Je palestinska država še uresničljiv projekt? Zadnjih 20 let so Palestinci živeli v upanju, da bo mirovni proces stekel, bilo je obdobje pričakovanj in skrbi, zdaj je prihodnost vse prej kot jasna. Oddajo Eppur si muove – In vendar se vrti je tokrat pripravila Helena Milinković.
Manj kot teden dni potem, ko sta kolumbijski predsednik Juan Manuel Santos in vodja levičarske gverilske skupine FARC Rodrigo Londoño Echeverri slovesno podpisala mirovni sporazum o končanju 52 let trajajoče državljanske vojne v Kolumbiji, so kolumbijski državljani na referendumu sporazum zavrnili. To je bil precejšen šok tako za kolumbijsko vlado kot za mednarodno skupnost in celo za kolumbijsko opozicijo, ki je nastopala proti sporazumu. Kljub temu je je bil nekaj dni zatem kolumbijski predsednik Santos razglašen za dobitnika letošnje Nobelove nagrade za mir. A kako naprej? Podpisano premirje sicer za zdaj velja, a pojavljajo se napovedi, da ne bo nujno trajno. Oddajo Eppur si muove – In vendar se vrti je tokrat pripravila Špela Novak.
Referendum o dnevu Republike srbske, ki ga praznujejo že več kot 2 desetletji, čeprav ustavno sodišče meni, da je žalitev za Bošnjake in Hrvate, je pokazal, kako zastrupljeni so odnosi politikov v tej državi, kjer pogosto ni možen konsenz niti o najosnovnejših vprašanjih. In zgodba še ni končana – napovedujejo se novi referendumi, sankcije zaradi ignoriranja ustavnega sodišča, nekateri menijo, da je odprta celo pot k odcepitvi Republike srbske. Prebivalci, med katere so politične elite zasejale sovraštvo in nacionalizem, ki prinašata politične točke, si želijo miru, boljšega življenja in delovnih mest, številni mladi obupujejo in odhajajo drugam. Tokratni Eppur si muove - In vendar se vrti je pripravil Boštjan Anžin.
Približno 8,5 milijona madžarskih volivcev bo na referendumu 2. oktobra glasovalo o evropskih begunskih kvotah. Po mnenju madžarskega desničarskega premierja Viktorja Orbana bodo madžarski volivci v imenu večine Evropejcev izrazili nasprotovanje vsiljeni migrantski politki v Evropski uniji. Raziskave javnega mnenja namreč napovedujejo, da jih bo več kot 90 odsotkov glasovalo PROTI. Da bo referendum veljaven, se mora volitev udeležiti eden več kot polovica vseh volilnih upravičencev. Vladna kampanja je tako prežeta s populistično proti-begunsko retoriko, ki spodbuja strah in sovraštvo v madžarski družbi. Premier Orban želi referendum izrabiti tudi za krepitev svoje mednarodno-politične vloge in kot orožje proti federalni viziji Unije. Več v oddaji Eppur si muove – in vendar se vrti, ki jo je pripravila Sandra Brankovič.
Avstrija še vedno nima novega predsednika države. Zaradi nepravilnosti pri volilnih glasovnicah so Avstrijci priča nekaj mesecev trajajočemu predvolilnemu boju med kandidatom avstrijske svobodnjaške stranke Norbertom Hoferjem in nesojenim predsednikom Alexandrom van der Bellnom. Osrednja predvolilna tema ostaja begunska kriza, ki je trenutno tudi najpomembnejša notranje in zunanjepolitična tema v Avstriji. Kako bo volilna zmešnjava vplivala na mnenje volivcev, kaj jih bo sploh motiviralo, da bodo znova odšli na volišča in kaj bo odločilo o zmagovalcu, o tem v oddaji Eppur si muove-in vendar se vrti. Avtorica je Petra Kos Gnamuš.
11. Blejski strateški forum je bil v znamenju razprav o varnostnih vprašanjih. O terorizmu, državnih sporih, vojni v Siriji, krizi na vzhodu Ukrajine in drugih perečih vprašanjih se je na različnih panelih pogovarjalo okoli 700 povabljenih gostov iz politike, znanosti, gospodarstva in novinarstva. Prišli so iz približno sedemdesetih držav, še največ jih je bilo iz sosednjih regij Slovenije. Opazni so bili pesimistični toni, še posebej glede vojne v Siriji, begunske krize in tudi nerešenih vprašanj znotraj Evropske unije. Več v oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti, ki sta jo pripravila Tomaž Gerden in Luka Robida.
11. septembra bodo hrvaški volivci ponovno odšli na volišča. Že drugič v desetih mesecih bodo izbirali predstavnike strank v hrvaškem parlamentu. Se bo ponovila zgodba lanskoletnih volitev, ko niti levica niti desnica sami nista uspeli sestaviti saborske večine, kar se je končalo z maratonskimi povolilnimi pogajanji z Mostom in nesrečno izbiro nestrankarskega premierja brez političnih izkušenj? Kaj pravijo javnomnenjske raziskave, ki prednost tokrat dajejo levi koaliciji, a niti desnosredinski HDZ, ki gre tokrat na volitve samostojno in z novim vodstvom, ne zaostaja kaj dosti. Most pa se spet ponuja kot nujni partner za sestavo vlade, čeprav so vse glasnejše tudi ideje o veliki koaliciji. V tokratni kampanji ideološke delitve na rdeče in črne niso bile v ospredju, prav nasprotno, levi blok vse bolj zveni kot desnica, HDZ umirja svojo retoriko in se približuje centru. Kaj bodo na to rekli hrvaški volivci? Bodo kaznovali neuspešno koalicijo Mosta in HDZja? Bodo oprostili prvaku levice Milanoviću neotesano retoriko v odnosih s sosedami? Več v oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti z avtorico Tanjo Borčić Bernard.
Slovenski rojaki v Italiji se pripravljajo na delovno jesen, ki obeta pomembne odločitve tudi za njihovo prihodnost. Italijo oktobra čaka ljudski referendum o spremembah ustave. Slovenci si bodo poskušali zagotoviti mesto v reformiranem državnem parlamentu, na pragu novega šolskega leta pa se prijazne spremembe obetajo učiteljem, ki so bili zaposleni pogodbeno. Podobne novosti lahko pričakujejo tudi uporabniki vidne dvojezičnosti, saj jim bodo v pomoč odprli novo deželno pisarno. O vsem tem in počitnicah na slovenski turistični kmetiji v Furlaniji-Julijski krajini v tokratni oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti z avtorico Mirjam Muženič.
Gibanje petih zvezdic, ki se je na italijanskem političnem prizorišču pojavilo pred sedmimi leti, je morda edina antisistemska, anti-partitokratična in evroskeptična evropska politična formacija, ki jo je nemogoče uvrstiti na levi ali desni politični pol. Njen brezkompromisni vodja Beppe Grillo se je s svojimi mladimi aktivisti doslej uspešno izogibal vsakršnemu spogledovanju s starimi političnimi strankami – podpora pa mu je tudi zato ves čas rasla. Gibanje jeznih mladeničev je danes močnejše kot kdajkoli prej in le za las zaostaja za vladajočimi Demokrati. Županski mesti v strateško pomembnih mestih, kot sta Rim in Torino, pomenita pomembno preizkušnjo, ki bo Gibanje dokončno utrdila ali pa izbrisala s političnega zemljevida v Italiji. Naš rimski dopisnik Janko Petrovec se je pogovarjal s parlamentarkama Gibanja petih zvezdic in vladajoče Demokratske stranke ter oblikoval oddajo Eppur si muove - In vendar se vrti.
Kitajska je letos začela s svojim trinajstim petletnim načrtom, ki v prvi vrsti poudarja inovacije in uravnotežen razvoj med regijami, pa tudi odpiranje in sodelovanje z drugimi državami ter zeleno gospodarstvo. Kako se vse to kaže v dveh različnih kitajskih provincah – Guangdong in Jiangxi? Kje so priložnosti za mednarodno sodelovanje? V prvem desetletju 21. Stoletja je Kitajska beležila hitro gospodarsko rast, kakšna pa bo njena slika, glede na načrte, leta 2020? Kakšen je utrip podeželja in kakšen v metropolah, ki so center tehnologije in inovacij? O tem v tokratni oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti, ki jo je pripravila Mojca Delač.
Egipt se tri leta po vojaškem udaru, ko je takratni vojaški poveljnik, zdaj pa predsednik Abdel Fatah El Sisi strmoglavil izvoljenega, islamističnega predsednika Mohameda Mursija, vrača na stara pota. V državi vlada hujša represija kot pred revolucijo leta 2011; nove oblasti so zatrle vsa demokratična prizadevanja. V zadnjih treh letih Sisijeve vladavine je bilo v Egiptu ubitih več kot tisoč političnih oporečnikov, 40 tisoč ljudi so oblasti zaprle. Za številnimi se je izgubila vsakršna sled. V Kairu smo se pogovarjali z enim od aktivistov, ki so pred dobrimi petimi leti zagnali kolesje revolucije in si obetali boljše čase, danes so utišani in obupani. Veliko njegovih prijateljev je zaprtih ali pogrešanih. Ogroženi so tudi domači in tuji novinarji, svoboda govora je povsem zatrta. Podrobneje v oddaji Eppur si muove - In vendar se vrti z avtorico Karmen Švegl.
Konvenciji obeh velikih ameriških strank republikanske in demokratske sta pokazali, da njuno članstvo ne stoji enotno za obema predsedniškima kandidatoma. V Clevelandu so na republikanskem zborovanju manjkali številni pomembni voditelji te stranke, ki se ne strinjajo z nominacijo Donalda Trumpa za predsednika države. V Philadelphiji pa so privrženci Bernarda Sandersa uprizorili pravi upor proti Hillary Clinton, čeprav jih je celo sam Sanders pozival, naj strnejo vrste okoli prve kandidatke za najvišji položaj v ZDA. Obe stranki torej odhajata v nadaljnjo predsedniško tekmo notranje razklani. Oddajo Eppur si muove - In vendar se vrti je pripravil Edvard Žitnik.
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
Eppur si muove - In vendar se vrti, je pred stoletji vzkliknil nesrečni italijanski astronom Galileo. Njegove besede pa so še danes najprimernejši skupni imenovalec za redno tedensko oddajo Zunanjepolitičnega uredništva Radia Slovenija, ki ponuja petnajstminutno vzročno-posledično analizo mednarodnega dogodka ali dogajanja, ki ga v rednih dnevno-informativnih oddajah ni bilo mogoče osvetliti v zadostni meri v tednu. Oddaja v spletu analitičnega besedila, intervjujev s tujimi in domačimi strokovnjaki in analitiki, z neposrednimi udeleženci dogodkov ter z izbrano glasbeno opremo tako ponuja izčrpen odgovor na enega od petih ključnih vprašajev novinarskega dela, namreč zakaj . Zakaj je nek dogodek pomemben, kakšni so vzroki in kakšne bodo posledice, zakaj bo neka ideja našla pot v zgodovino in zakaj neka druga ne.
Neveljaven email naslov