Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Primarna ideja projekta Rovitis je robotsko upravljanje vinogradov, ki temelji na dialogu med robotskimi sredstvi, senzorji in programsko opremo. Osnovna ideja je kmetijsko podjetje, ki je sposobno "samoupravljanja" zaradi medsebojno povezane uporabe senzorjev na terenu in hkrati tudi strojev, ki lahko samostojno izvajajo operacije. Univerza v Mariboru je edini tuj partner pri tem projektu. Dominik Hojnik se je pogovarjal z Jurijem Rakunom iz Fakultete za kmetijstvo in biosistemske vede Maribor.
Primarna ideja projekta Rovitis je robotsko upravljanje vinogradov, ki temelji na dialogu med robotskimi sredstvi, senzorji in programsko opremo. Osnovna ideja je kmetijsko podjetje, ki je sposobno "samoupravljanja" zaradi medsebojno povezane uporabe senzorjev na terenu in hkrati tudi strojev, ki lahko samostojno izvajajo operacije. Univerza v Mariboru je edini tuj partner pri tem projektu. Dominik Hojnik se je pogovarjal z Jurijem Rakunom iz Fakultete za kmetijstvo in biosistemske vede Maribor.
Od zgodnjega otroštva sta sposobnost branja in dostop do jezika zelo pomembna za kakovost življenja. Sposobnost branja nam omogoča, da razvijemo besedišče in najdemo užitek v rekreativnem branju različnih žanrov. Je ob vsesplošni digitalizaciji naših družb bralna sposobnost mladih kaj boljša? Kakšna je prihodnost branja?
Pregled dogajanja v EU v zadnjem tednu letošnjega leta: Agencija EU za azil letos pričakuje več kot milijon prošenj za azil, Romunija in Bolgarija z Avstrijo dosegli dogovor o morskem in zračnem schengenu, EU naj bi se nameraval izogniti madžarski blokadi pomoči za Ukrajino, Slovenija je prejela več kot pol milijarde evrov evropskih sredstev za okrevanje in odpornost.
Na letošnji podnebni konferenci COP 28 v Dubaju so nekateri branili "tehnološke rešitve" in poveličevali prednosti tehnik geoinženiringa na škodo konkretnih politik za zmanjšanje povpraševanja po energiji. Ali je v luči podnebnih sprememb tehnologija pravi odgovor? Umetna inteligenca, sateliti, vremenska manipulacija, pomoč iz vesolja…na kaj lahko upamo v prihodnosti?
V tokratni oddaji Euranet Plus smo govorili o dnevu prelomov v Bruslju, ko so finančni ministri članic EU-ja dosegli dogovor o reformi evropskih javnofinančnih pravil, predstavniki držav članic in evropskega parlamenta pa po več letih dogovor o paktu o migracijah in azilu. Nekaj besed bomo namenili tudi dogovoru o direktivi, ki bo urejala delo ljudi zaposlenih na platformah kot so na primer Uber, Glovo ali Wolt, preiskavi podjetja X, ter 27. vrhu slovenske diplomacije.
V prispevku Euranet Special Gen Z o tem kakšen pristop ima generacija Z do zasebnosti ali intimnosti na spletu. Ali se zavedajo vrednosti svojih osebnih podatkov, ki jih pošiljajo v splet?
Preverili smo novosti in aktualnosti iz Evrope in Evropske unije ter več pozornosti namenili aktualnemu vrhu EU. Vabljeni k poslušanju!
Cilj Evropskega zelenega dogovora je, da bo varoval človeška življenja, živali in rastline z zmanjšanim onesnaževanjem. Eden izmed zastavljenih ciljev je tudi, da bo EU do leta 2050 postala podnebno nevtralna. Kako daleč smo pri uresničitvah Evropskega zelenega dogovora? Mu sledimo? Prisluhnite pogovoru s slovensko klimatologinjo, dr. Lučko Kajfež Bogataj.
Pretekli teden so predstavniki držav na podnebnem vrhu v Dubaju dosegli širok konsenz o potrojitvi obnovljivih virov energije, žal pa glede opustitve fosilnih goriv ni nobenega napredka. O čem so sestankovali voditelji EU in Kitajske, boste slišali v tedenskem pregledu oddaje Euranet Plus.
V oddaji Euranet Gen Z, smo tokrat preverjali, v kakšne programe se lahko vključijo mladi 'NEETS', ki ne delajo, ne študirajo, in niso na praksi. Kateri so razlogi za njihov položaj? So preveč izbirčni glede služb? Ali jim nagaja zdravje?
V tokratnem pregledu tedenskega dogajanja v Evropski uniji o brezplačni učni platformi e-Torba, o odzivu Charla Michela na napetosti med EU in Madžarsko, vroča tema pa je še vedno situacija v Gazi, in odziv EU na njo.
Podnebna kriza je tu. Ne govorimo več le o podnebnih spremembah, pač pa o posledicah naših dejanj, ki smo jih že začeli plačevati, prihodnost pa je precej nepredvidljiva. Svetovno prebivalstvo je že doseglo 8 milijard in bo vsaj še naslednjih 40 let raslo, medtem ko se evropsko prebivalstvo hitro stara in naj bi se leta 2026 začelo zmanjševati. Zato se lahko soočimo s tem, da bo podnebna kriza nepopravljivo zadela predvsem mlajšo generacijo, ki se tega tudi, vsaj tako se zdi, bolj zaveda. V nadaljevanju smo skušali odgovoriti, kako lahko mlajše in starejše generacije bolje sodelujejo na poti k zmanjšanju uničevanja planeta. Več v prispevku Darje Potočan.
Za nami je teden poln različnih dogajanj. Evropski komisar za kmetijstvo je prinesel novice o poplavni pomoči, ki jo bo Slovenija prejela iz kmetijske rezerve EU, kar je dobra novica. Tudi to, da bo Evropska komisija pomagala Palestini z razvojno pomočjo, pa tudi, da lahko računamo na naša zavezništva onkraj oceanov. Manj prijetno pa je, da so med nami še vedno različna trenja in svoje nasprotovanje Evropski uniji na Madžarskem izraža tudi tamkajšnji premier Victor Orban. Evropski parlament pa je vendarle potrdil tudi proračun za prihodnje leto. Več o tem v oddaji, ki jo je pripravila Darja Potočan.
V tokratni oddaji bo beseda tekla o mladostnikih in denarju. Po vsem svetu namreč samo eden od treh odraslih razume osnovne finančne pojme ...zakaj je finančna izobrazba za mlade tako pomembna, kako odgovorno ravnati z življenjskimi stroški? Podrobneje o tem Ivo Kores med drugim s finančno mentorico in specialistko za financiranje in osebni proračun Ano Vezovišek.
V pregledu evropskega dogajanja v minulem tednu smo med drugim govorili o evropskem pozivu k sklenitvi humanitarnega premirja v Gazi, o ponovni vzpostavitvi nadzora na meji s Hrvaško in Madžarsko in novih pravilih za zmanjšanje emisij v cestnem prometu. Izpostavljamo pa dogovor članic, da bo Evropska Unija do leta 2030 obnovila vsaj 20 % svojih kopenskih in morskih območij.
V tokratni oddaji Euranet Specila smo iskali odgovor na vprašanje, kako se prilagoditi na ekstremne vremenske dogodke in, ali smo vsi ogroženi. Klimatologinja Lučka Kajfež Bogataj pravi, da bo vremenskih ekstremov v prihodnosti vedno več, ob tem pa poudarja, da je vsak posameznik pred enako dilemo kot država - torej čimbolj razogljičiti življenjski slog in reagirati na vremenske spremembe, ne pa čakati, kaj se bo zgodilo.
V tokratni oddaji Euranet plus smo v uvodu izpostavili najodmevnejše iz EU v tednu, ki se izteka, med drugim tudi, da je predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen v Kijevu pohvalila napredek Ukrajine v procesu približevanja EU, Evropska komisija pa je humanitarno pomoč za Palestince na območju Gaze povečala za 25 milijonov evrov.
Glasovanje na svobodnih in demokratičnih volitvah je državljanska pravica, ki nam omogoča, da izberemo svoje predstavnike, ki bodo sprejemali in bi naj bili odgovorni za odločitve, pomembne za celotno družbo. Ali bi bilo treba volilno starost znižali na 16 ali 17 let, da bi zagotovili večjo demokracijo?
V tokratni oddaji Euranet Plus bomo govorili o štiridnevni turneji predsednice Evropske komisije Ursule Von der Leyen po Zahodnem Balkanu, ministrski konferenci o širitvi EU, in zaključku dvodnevnega vrha EU. Omenili bomo tudi propad pogajanj o prostotrgovinskem sporazumu z Avstralijo in odločitvi Evropskega odbora za varstvo podatkov (EDPB), da tehnološkemu gigantu Meta prepove uporabo osebnih podatkov uporabnikov za namene vedenjskega oglaševanja.S 1. novembrom pa se je začel tudi Mesec evropskega filma, kateremu se prvič pridružuje ljubljanski Kinodvor.
V Sloveniji koncept zelenih zaposlitev, kar je v državah EU trend, ni več tako nov. Prve premike v smer trajnostnega razvoja lahko zasledimo med letoma 2005 in 2010. V tokratnem pripevku v okviru Euranet Plus 'green deal' podcastov smo med drugim pogledali, katera delovna mesta veljajo za zelena in kakšne nove priložnosti se ponujajo na tem področju pri nas.
Bruselj je pripravil načrt, s katerim želi pospešiti umeščanje vetrnih elektrarn. Islandke so s celodnevno stavko opozorile na neenako plačilo in nasilje na podlagi spola. Predstavniki držav Podonavske regije vidijo zagon za širitev EU-ja. Melonijeva izpostavila nujnost zaščite zunanjih meja EU-ja, medtem ko je romunski predsednik Iohannis dejal, da schengen ne obstaja več. Dogajanje v Gazi pa je bila glavna tema vrha EU v Bruslju.
Neveljaven email naslov