Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na obisk v tokratno Frekvenco prihaja računalniška genialka, dekle, ki je tekom svoje študijske poti rokovalo samo in izključno z deseticami. Podoktorska študentka na Stanfordu stavi na področji bioinformatike in računske biologije, ki po njenem na široko odpirata pot v personalizirano medicino prihodnosti. Pri svojih 27 letih je še vedno kot otrok radovedno nenasitna za vsakršnim novim znanjem, pri čemer delo enači s prostim časom in svoje profesionalno poslanstvo s sanjami.
Računalniška genialka, dekle, ki je tekom svoje študijske poti rokovalo samo in izključno z deseticami
Marinka Žitnik je podoktorska študentka na Stanfordu. Stavi na področji bioinformatike in računske biologije, ki po njenem na široko odpirata pot v personalizirano medicino prihodnosti. Pri svojih 27 letih je še vedno kot otrok radovedna in nenasitna za vsakršnim novim znanjem, pri čemer delo enači s prostim časom in svoje profesionalno poslanstvo s sanjami. Je tudi ena izmed letošnjih dobitnikov zlatega znaka Jožefa Stefana.
Tako kot smo se nekoč učili brati in pisati črke, se moramo danes naučiti osnov programiranja in računalništva. “A ne le programiranja, ampak načina sistematičnega, algoritmičnega razmišljanja. Zdaj je tehnologija prisotna na skoraj vseh področjih. Algoritmi so pomembni za zgodovino, biologijo, novinarstvo … tovrstno znanje je vse bolj pomembno za napredek.”
Marinka je pozornost vzbudila že med študijem, ko se je o njej širil sloves “tiste, ki še kar vztraja pri povprečni oceni deset”. In tako je ostalo do konca.
Radovednost me je vodila naprej in dobra ocena je temu sledila. Naključno se je zgodilo, da so padale le desetke.
To prestižno odlikovanje, ki ga podeljujejo za najboljša doktorska dela na področju naravoslovnih in tehniških ved, je prejela za svoj odmeven doktorat o razvoju algoritmov umetne inteligence in strojnega učenja, ki omogoča sklepanje v velikih in večplastnih podatkovnih sistemih. Pri svojih 27 letih je zdaj podoktorska raziskovalka na ameriškem Stanfordu, kjer se je, kot pravi, delo zaradi stimulativnosti okolja preprosto zlilo s prostim časom.
Delu posvetim nič časa oziroma celoten dan. Imam tako srečo, da je to, kar delam, tisto, kar me najbolj zanima.
Marinka pravi, da je “razlog, zakaj je podatkovno rudarjenje postalo zelo aktualno v biologiji ta, da smo v zadnjem desetletju dobili ogromno novih tehnologij, ki lahko ustvarjajo zelo veliko podatkov.” Tako je za ovinkom na primer personalizirana medicina. “To je lahko nekaj zelo koristnega, da lahko zdravniki in strokovnjaki s tega področja uporabljajo ta orodja. Glede na to, kakšno diagnozo so imeli podobni pacienti v preteklosti in kakšna zdravila so dobili, se lahko zdaj na primer odločijo, kaj bi bilo dobro za konkretnega posameznika, ki je v tistem trenutku pred njim.”
685 epizod
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Na obisk v tokratno Frekvenco prihaja računalniška genialka, dekle, ki je tekom svoje študijske poti rokovalo samo in izključno z deseticami. Podoktorska študentka na Stanfordu stavi na področji bioinformatike in računske biologije, ki po njenem na široko odpirata pot v personalizirano medicino prihodnosti. Pri svojih 27 letih je še vedno kot otrok radovedno nenasitna za vsakršnim novim znanjem, pri čemer delo enači s prostim časom in svoje profesionalno poslanstvo s sanjami.
Računalniška genialka, dekle, ki je tekom svoje študijske poti rokovalo samo in izključno z deseticami
Marinka Žitnik je podoktorska študentka na Stanfordu. Stavi na področji bioinformatike in računske biologije, ki po njenem na široko odpirata pot v personalizirano medicino prihodnosti. Pri svojih 27 letih je še vedno kot otrok radovedna in nenasitna za vsakršnim novim znanjem, pri čemer delo enači s prostim časom in svoje profesionalno poslanstvo s sanjami. Je tudi ena izmed letošnjih dobitnikov zlatega znaka Jožefa Stefana.
Tako kot smo se nekoč učili brati in pisati črke, se moramo danes naučiti osnov programiranja in računalništva. “A ne le programiranja, ampak načina sistematičnega, algoritmičnega razmišljanja. Zdaj je tehnologija prisotna na skoraj vseh področjih. Algoritmi so pomembni za zgodovino, biologijo, novinarstvo … tovrstno znanje je vse bolj pomembno za napredek.”
Marinka je pozornost vzbudila že med študijem, ko se je o njej širil sloves “tiste, ki še kar vztraja pri povprečni oceni deset”. In tako je ostalo do konca.
Radovednost me je vodila naprej in dobra ocena je temu sledila. Naključno se je zgodilo, da so padale le desetke.
To prestižno odlikovanje, ki ga podeljujejo za najboljša doktorska dela na področju naravoslovnih in tehniških ved, je prejela za svoj odmeven doktorat o razvoju algoritmov umetne inteligence in strojnega učenja, ki omogoča sklepanje v velikih in večplastnih podatkovnih sistemih. Pri svojih 27 letih je zdaj podoktorska raziskovalka na ameriškem Stanfordu, kjer se je, kot pravi, delo zaradi stimulativnosti okolja preprosto zlilo s prostim časom.
Delu posvetim nič časa oziroma celoten dan. Imam tako srečo, da je to, kar delam, tisto, kar me najbolj zanima.
Marinka pravi, da je “razlog, zakaj je podatkovno rudarjenje postalo zelo aktualno v biologiji ta, da smo v zadnjem desetletju dobili ogromno novih tehnologij, ki lahko ustvarjajo zelo veliko podatkov.” Tako je za ovinkom na primer personalizirana medicina. “To je lahko nekaj zelo koristnega, da lahko zdravniki in strokovnjaki s tega področja uporabljajo ta orodja. Glede na to, kakšno diagnozo so imeli podobni pacienti v preteklosti in kakšna zdravila so dobili, se lahko zdaj na primer odločijo, kaj bi bilo dobro za konkretnega posameznika, ki je v tistem trenutku pred njim.”
Z razmahom svetovne trgovine in različnih oblik transporta je prenašanje rastlinskih in živalskih vrst med državami in kontinenti danes hitrejše in bolj množično kot kadarkoli prej v naši zgodovini. Številne tujerodne vrste so ljudem koristne, druge – tem pravimo invazivne – pa povzročajo veliko gospodarsko škodo in uničujejo biotsko raznovrstnost. V Evropi naj bi bilo tako že več kot 12 tisoč tujerodnih vrst. O vse očitnejših pasteh preseljevanja vrst smo se v tokratni Frekvenci X na Valu 202 pogovarjali s profesorjem na ljubljanski biotehniški fakulteti in predsednikom Botaničnega društva Slovenije dr. Nejcem Joganom.
Pred kakšnimi 15. leti so svetovni mediji poročali o prvih odkritjih planetov okoli drugih zvezd in danes smo vse bliže razumevanju, da naš dom v vesolju ni izjema. Prvič v zgodovini imamo priložnost, da preučujemo planete, ki so tako podobni Zemlji, da bi na njih lahko bilo celo inteligentno življenje. Med pionirje lovcev na Zemljine dvojčke se nedvomno uvršča Geoffrey Marcy, profesor astronomije s kalifornijske univerze Berkeley. Odkril je 70 od prvih sto planetov okoli drugih zvezd. Danes poznamo že tisoč takih eksoplanetov. Tako je naša družina osmih planetov, vključno z našo Zemljo, videti dokaj majhna. Področje odkrivanja planetov okoli drugih zvezd je vedno znova med pomembnimi znanstvenimi novicami. Tako ni le zaradi števila odkritih planetov, ampak zaradi nedavnih prelomnih odkritij. Profesor Geoffrey Marcy je vodilni znanstvenik na področju iskanja planetov okoli drugih zvezd. Mnogi tudi pričakujejo, da bo tudi eden prihodnjih dobitnikov Nobelove nagrade za področje fizike.
Razkrivamo, zakaj fizike ob odkritju božjega delca muči tudi resen glavobol. Pogovorjamo se s prof. Alessandrom Strumio.
Množična družbena gibanja nikoli ne nastanejo tako, da bi večina hkrati ugotovila nujo po spremembah in nato to tudi storila, temveč se vstaje ponavadi začnejo zaradi konkretnega dogodka, ki ljudem požene adrenalin po žilah. O tem, kaj so človeške množice in kako se obnašajo, ter tudi o tem, da zanje ne velja osnovna matematična postavka 1+1=2. Gost tokratne oddaje bo nizozemski socialni psiholog in teoretik množic Hans van de Sande.
Naprave, ki za sporazumevanje uporabljajo človeški glas, so že našle pot v naš vsakdan, takšna glasovna tehnologija pa lahko – napovedujejo nekateri – pomeni podobno tehnološko revolucijo, kakršno je pred desetletji povzročila računalniška miška. Kako dovršeno se stroji učijo jezika in kako jim gre slovenščina, poizvedujemo v tokratni Frekvenci X na Valu 202. Obiskali smo Fakulteto za računalništvo, kjer razvijajo tehnološko navezo “sintetizator in razpoznavalnik govora.”
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Poljudna oddaja, v kateri vas popeljemo med vznemirljiva vprašanja in odkritja moderne znanosti, s katerimi se raziskovalci v tem trenutku spopadajo v svojih glavah in laboratorijih.
Neveljaven email naslov