Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sloviti ulični karneval v Riu de Janeiru so konec februarja, kljub temu da je bilo le še vprašanje dni, kdaj se bo novi virus razširil tudi v Braziliji, izvedli “kot da ni nič”, je povedal Matjaž Cokan.
Sloviti ulični karneval v Riu de Janeiru so konec februarja, kljub temu da je bilo le še vprašanje dni, kdaj se bo novi virus razširil tudi v Braziliji, izvedli “kot da ni nič”, je povedal Matjaž Cokan
Nekaj tednov kasneje se je epidemiološka slika radikalno spremenila. Prejšnji teden pa je Brazilija postala tretja država na svetu po številu obolelih in druga po številu smrtnih primerov – hkrati pa jo po ocenah strokovnjakov do tega, da doseže vrh krivulje okužb, loči še več tednov. Pri obvladovanju izrednega stanja nikakor ne pomaga – ali pa mu neposredno škodi – avtoritarna oblast s predsednikom Jairom Bolsonarom na čelu, ki kot po tekočem traku menjava sebi nevšečne ministre, epidemiologe in novinarje, zavaja in manipulira s statističnimi podatki glede okužb ter od začetka epidemije podcenjuje nevarnost virusa. Za oceno trenutnega stanja smo poklicali direktorja brazilske izpostave večjega slovenskega proizvajalca bele tehnike Matjaža Cokana, ki se sicer najbolje spozna na gospodarske razsežnosti krize.
“V zadnjih treh mesecih so se zamenjali trije ministri za zdravje. Eden je bil odstavljen, drugi je odstopil prej kot v enem mesecu, ker se ni strinjal s predsednikovo politiko. Ta tretji je pa general, ki nima pojma o zdravstvu.”
“Kar se tiče socialno ogroženega prebivalstva, je vlada namenila neko finančno pomoč, mislim da okoli 100 evrov, za finančno ogrožene družine. Žal je bila posledice tega, da je na tisoče ljudi čakalo v vrstah pred bankami, da so prišli do tega denarja. Se pravi, so se izpostavljali možnostim okužbe.”
Z njim smo poklepetali še o ostalih neizogibnih brazilskih temah, kot sta nogomet in nedavna izvedba znamenitega uličnega karnevala.
Sloviti ulični karneval v Riu de Janeiru so konec februarja, kljub temu da je bilo le še vprašanje dni, kdaj se bo novi virus razširil tudi v Braziliji, izvedli “kot da ni nič”, je povedal Matjaž Cokan.
Sloviti ulični karneval v Riu de Janeiru so konec februarja, kljub temu da je bilo le še vprašanje dni, kdaj se bo novi virus razširil tudi v Braziliji, izvedli “kot da ni nič”, je povedal Matjaž Cokan
Nekaj tednov kasneje se je epidemiološka slika radikalno spremenila. Prejšnji teden pa je Brazilija postala tretja država na svetu po številu obolelih in druga po številu smrtnih primerov – hkrati pa jo po ocenah strokovnjakov do tega, da doseže vrh krivulje okužb, loči še več tednov. Pri obvladovanju izrednega stanja nikakor ne pomaga – ali pa mu neposredno škodi – avtoritarna oblast s predsednikom Jairom Bolsonarom na čelu, ki kot po tekočem traku menjava sebi nevšečne ministre, epidemiologe in novinarje, zavaja in manipulira s statističnimi podatki glede okužb ter od začetka epidemije podcenjuje nevarnost virusa. Za oceno trenutnega stanja smo poklicali direktorja brazilske izpostave večjega slovenskega proizvajalca bele tehnike Matjaža Cokana, ki se sicer najbolje spozna na gospodarske razsežnosti krize.
“V zadnjih treh mesecih so se zamenjali trije ministri za zdravje. Eden je bil odstavljen, drugi je odstopil prej kot v enem mesecu, ker se ni strinjal s predsednikovo politiko. Ta tretji je pa general, ki nima pojma o zdravstvu.”
“Kar se tiče socialno ogroženega prebivalstva, je vlada namenila neko finančno pomoč, mislim da okoli 100 evrov, za finančno ogrožene družine. Žal je bila posledice tega, da je na tisoče ljudi čakalo v vrstah pred bankami, da so prišli do tega denarja. Se pravi, so se izpostavljali možnostim okužbe.”
Z njim smo poklepetali še o ostalih neizogibnih brazilskih temah, kot sta nogomet in nedavna izvedba znamenitega uličnega karnevala.
Pred tremi leti in pol sta bila z ženo brez službe in brez resne perspektive, odločila sta se za odhod v Nemčijo. Kot gradbeni inženir pravi, da je Stuttgart trenutno mesto priložnosti.
Po sedmih letih življenja v ZDA še vedno ohranja nekatere navade, pregovorno značilne za Slovenijo. "V moji hiši se morajo vsi preobuti, ker sem jih tako navadila."
Jure Klopčič živi v kontejnerskem naselju, tik pod polarnim pasom, v službo pa se pripelje z letalom. Dela namreč v rudniku urana v kanadski divjini.
Tadej Košmrlj kliče na Islandijo. V Globalno vas se oglaša Mojca Andrilovič.
Urška Vogrinčič živi in dela v Freiburgu, ki velja za nemško kolesarsko prestolnico. Steze so urejene, kolesarji imajo v prometu prednost in strah med vožnjo je skoraj odveč.
"Smučanje je tukaj zelo popularno." Trditev velja za Slovenijo in Novo Zelandijo, kjer že 13 let živi Katrin Johnston. Poročena je z Novozelandcem, je bivša novinarka, ki zdaj dela kot PR-ovka v državni instituciji, ki skrbi za obnovo po katastrofalnem potresu, ki je Chistchurch prizadel pred šestimi leti. Prejšnji vikend je bila z družino še na zadnjem smučanju pred pomladjo.
Je mati treh otrok, poje v pevskem zboru in glasbeni skupini, teče polmaratone in je raziskovalka umetne inteligence ter predavateljica na univerzi v Cambridgu. Vse to je dr. Mateja Jamnik.
Pred prometno najbolj obremenjenimi konci tedna smo pogledali, kako je promet urejen v mestih, kjer živijo gostje Globalne vasi.
Globalna vas tokrat kliče v Munchen. Saša Malek že devet let živi in dela na Bavarskem.
V francosko prestolnico, ki je v znamenju evropskega nogometnega prvenstva, smo poklicali Jurija Meniha.
Dr. Jure Vidmar je redni profesor mednarodnega prava na univerzi Maastricht, predavatelj na univerzi Oxford ter izredni predavatelj človekovih pravic na univerzi Pretoria.
Študentka kemije in razsikovalka Tina Škorjanc živi med New Yorkom in Abu Dhabijem
Tjaša Lorbek v Buenos Airesu uči slovenščino. Za znanje tega jezika se zanimajo predvsem potomci slovenskih izseljencev.
Neveljaven email naslov