Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita in koliko nas to stane? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti bomo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjemvarne vožnje.
Kakšni so mladi vozniki na cestah in kaj prinese vozniški izpit?
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti smo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjem AMZS Centra varne vožnje Manuelom Pungertinkom, ki mlade pripravja na največje izzive na cestah. Čeprav so sredi mature in izpitnega obdobja, so se nam pridružili Neža Vengust, ki izpita še nima, mladi voznici Polona Grilc in Karin Trdin ter mladi voznik in motorist Urban Zgonc.
V Sloveniji je še vedno dokaj samoumevno, da se mladi za vozniški izpit odločijo že takoj, ko lahko. Velikokrat pa ne gre le za željo mladih, temveč tudi za potrebo ali celo nujnost, saj s tem postanejo bolj samostojni in neodvisni od javnega prevoza in staršev. Polona ima na primer do šole kar dolgo pot:
“Nikogar ni treba prositi, da te kam pelje. Mi imamo avtobus, ki nas pelje do vlaka, potem prestopiš na vlak, da prideš sploh do Ljubljane, nato pa moraš še enkrat na avtobus, da te pripelje do šole. Potrebovala sem dve uri v eno smer, tako da se kar pozna, če imaš avto.”
Mladi vozniki še zdaleč niso tako slabi vozniki, za kakršne veljajo v naši družbi, v kateri kroži kar precej stereotipnih predstav o različnih skupinah voznikov. Res je, da jim manjkajo izkušnje, pravi inštruktor varne vožnje Manuel Pungertnik, a vozniki prehitro opazimo napake drugih, svoje pa spregledamo.
“Najboljši smo v dajanju kritike. In sam sem v najboljši generaciji: za nas so mladi in stari slabi vozniki, mi pa smo idealni. A žal ni tako. Največ nesreč povzročijo vozniki, stari od 34 do 50 let. Začnimo iskati dobre stvari tudi pri mladih. Imam kar precej izkušenj, kako so se stari starši, ker je vnuk ali vnukinja delal izpit, ponovno učili, kako voziti. Pravilno je, da smo kritični in da jih opozarjamo na nevarnosti v prometu. Ni pa prav, da smo zadevo pripeljali tako daleč, da mladi ne znajo, ko jih na CPP-ju vprašam, kaj si mislijo o mladih voznikih, povedati ene dobre stvari. Ampak govorijo sami o sebi zelo kritično. Težko me boste prepričali, da so to videli v praksi, ampak je to posledica tega, kar jim vsi govorimo. Ko bomo to spremenili, ko bomo videli, da vsi delamo napake, pa tega ne bomo obsojali, ampak si rekli, “svetoven sem”, ker mi je uspelo preprečiti prometno nesrečo, bo gotovo naša kultura še na bistveno višjem nivoju.”
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita in koliko nas to stane? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti bomo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjemvarne vožnje.
Kakšni so mladi vozniki na cestah in kaj prinese vozniški izpit?
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti smo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjem AMZS Centra varne vožnje Manuelom Pungertinkom, ki mlade pripravja na največje izzive na cestah. Čeprav so sredi mature in izpitnega obdobja, so se nam pridružili Neža Vengust, ki izpita še nima, mladi voznici Polona Grilc in Karin Trdin ter mladi voznik in motorist Urban Zgonc.
V Sloveniji je še vedno dokaj samoumevno, da se mladi za vozniški izpit odločijo že takoj, ko lahko. Velikokrat pa ne gre le za željo mladih, temveč tudi za potrebo ali celo nujnost, saj s tem postanejo bolj samostojni in neodvisni od javnega prevoza in staršev. Polona ima na primer do šole kar dolgo pot:
“Nikogar ni treba prositi, da te kam pelje. Mi imamo avtobus, ki nas pelje do vlaka, potem prestopiš na vlak, da prideš sploh do Ljubljane, nato pa moraš še enkrat na avtobus, da te pripelje do šole. Potrebovala sem dve uri v eno smer, tako da se kar pozna, če imaš avto.”
Mladi vozniki še zdaleč niso tako slabi vozniki, za kakršne veljajo v naši družbi, v kateri kroži kar precej stereotipnih predstav o različnih skupinah voznikov. Res je, da jim manjkajo izkušnje, pravi inštruktor varne vožnje Manuel Pungertnik, a vozniki prehitro opazimo napake drugih, svoje pa spregledamo.
“Najboljši smo v dajanju kritike. In sam sem v najboljši generaciji: za nas so mladi in stari slabi vozniki, mi pa smo idealni. A žal ni tako. Največ nesreč povzročijo vozniki, stari od 34 do 50 let. Začnimo iskati dobre stvari tudi pri mladih. Imam kar precej izkušenj, kako so se stari starši, ker je vnuk ali vnukinja delal izpit, ponovno učili, kako voziti. Pravilno je, da smo kritični in da jih opozarjamo na nevarnosti v prometu. Ni pa prav, da smo zadevo pripeljali tako daleč, da mladi ne znajo, ko jih na CPP-ju vprašam, kaj si mislijo o mladih voznikih, povedati ene dobre stvari. Ampak govorijo sami o sebi zelo kritično. Težko me boste prepričali, da so to videli v praksi, ampak je to posledica tega, kar jim vsi govorimo. Ko bomo to spremenili, ko bomo videli, da vsi delamo napake, pa tega ne bomo obsojali, ampak si rekli, “svetoven sem”, ker mi je uspelo preprečiti prometno nesrečo, bo gotovo naša kultura še na bistveno višjem nivoju.”
EU mladim ponuja veliko možnosti za izobraževanje in zaposlitev v tujini - kako o tem razmišljajo gimnazijci iz Slovenj Gradca? In menijo o nadzoru na notranjih mejah med državami članicami?
Izobraževanje mladih v planinskih veščinah ima v Sloveniji že več kot 90-letno tradicijo. Danes ga med drugimi izvaja tudi Mladinska komisija Planinske zveze Slovenije. Ta je pred kratkim dobila novo vodstvo, ki je predstavilo projekte, namenjene pedagoškemu delu z mladimi. Govorili smo tudi o vključitvi komisije v sistem Nefiks, ki bo mladim omogočil razvijanje kompetenc za pridobitev zaposlitve na področju planinstva in s planinstvom povezanimi dejavnostmi.
Novembra je 29 dijakov opravilo mednarodno odpravo v Nepalu in si prislužili zlato priznanje Mepi. Kako je bilo v baznem taboru pod Anapurno, kako je srečanje z azijskim načinom življenja spremenilo njihov pogled na svet? In kaj je sploh Mepi - Mednarodno priznanje za mlade? O tem z gosti iz Gimnazije Kranj in Šolskega centra Škofja Loka!
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Življenje v revščini povečuje družbene neenakosti in ujetim v njen začarani krog posledično zmanjšuje možnost konkuriranja na zdajšnjem trgu tako dela kot tudi izobraževanja. So revni res sami krivi za svoj položaj in kakšna je vloga socialne države v Sloveniji? Kakšni so stereotipi, ki revne potiskajo v še večjo bedo? Osvetlili in razbijali smo jih z dijaki Gimnazije Vič in predstavnico Društva prijateljev mladine Mojca Novo Mesto.
Novo znanje, popestritev šolskega leta, šola za življenje … Kaj mladim prinese šolska izmenjava ali šolska praksa v tujini? O tem bodo z nami svoje izkušnje delili dijaki Gimnazije Celje – Center iz Celja, ki so bili v Španiji, na Malti, Portugalskem, Irskem in Nizozemskem …
Tokrat nas bo v oddaji zanimalo, zakaj ples, kot ena najbolj naravnih, iskrenih govoric telesa, ki človeku nudi takšno zadovoljstvo, ostaja pri nas tako prezrt in podcenjen? Kljub obilju izjemnih plesalcev, tudi svetovnega formata? Z nami bodo uspešni mladi in njihovi mentorji, ki so svoje plesno znanje pokazali tudi na tokratni Živi, festivalu plesne ustvarjalnosti. Avtorica oddaje je Liana Buršič
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Z mladimi, katerih orožje so besede, smo govorili o literaturi, o poeziji in prozi, o njihovem literarnem ustvarjanju in možnostih, da mladi pokažejo svoje delo. Kakšne zgodbe ali pesmi prelijejo na papir oziroma na ekran, pišejo zase ali za druge, kako mentorji usmerjajo mlade, kaj je pri delu najtežje, kaj je poslanstvo literature?
Šport pomaga graditi pozitivno osebnost, močno voljo, borbenost, disciplino in pogum. Pri vseh vrhunskih športnikih je poleg nadarjenosti v prvi vrsti potrebno veliko trdega dela in odrekanja. Je šola lahko ovira za vrhunske rezultate v športu? Ali pa najboljšim uspe uspešno združiti šolske obveznosti in odlične športne rezultate? Mladi olimpijci, ki so se pred kratkim vrnili z mladinskih olimpijskih iger iz Buenos Airesa s številnimi medaljami so v tokratni oddaji Gymnasium povedali, koliko truda vložijo v treninge, kako se spopadajo s pritiski na tekmovanjih, kaj jim pomenijo dobri rezultati in kje najdejo vzpodbudo, ko ne gre vse tako, kot so si želeli. Vodi Tadeja Bizilj.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V Gymnasiumu smo odprli tabu temo: spolne zlorabe. Kakšne posledice pustijo na človeku, še posebej če gre za otroka? Kako premagati travmo? Kako lahko vsi skupaj pomagamo? Zakaj je ta tema tabu? O tem Amadea, žrtev spolnega zlorabljanja v otroštvu, in mladi iz različnih šol.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Kako je med srednješolci priljubljena kemija in kako s projekti, ki vključujejo praktične delavnice, spodbuditi zanimanje za naravoslovje? O tem z mladimi, ki jim kemija ne dela težav in so se udeležili projekta Basf Teens' Lab na Fakulteti za kemijo in kemijsko tehnologijo.
14 članska slovenska reprezentanca raketnih modelarjev Letalske zveze Slovenije je na svetovnem prvenstvu na Poljskem ekipno dosegla dva naslova svetovnih podprvakov, v posamičnih kategorijah pa so osvojili dve bronasti medalji.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Že lansko leto so dijaki II. Gimnazije Maribor odpotovali v Afriko, točneje v Ugando, kjer so pomagali dograditi šolo in postaviti učilnico na prostem, otroke učili plavanja in še marsikaj drugega. Letošnje leto se je projekt nadaljeval, v sodelovanju z romunskimi in ugandskimi dijaki, zdaj pod mednarodnim imenom “Never Lose Your Soul”. Rdeča nit projekta so migracije mladih talentiranih ljudi iz območij varovane narave, združuje pa dve pereči temi, ki sta skupni vsem vključenim partnerjem. Območja varovane narave se v zadnjih desetletjih praznijo (tudi v Sloveniji) in mladi, še posebej talentirani ljudje, odhajajo v tujino. Škoda je dvojna – območja varovane narave so brez svojega človeškega razvojnega potenciala (“urejamo” jo iz pisarn) in beg možganov iz Slovenije se nadaljuje. Na tem in marsičem drugem so na svojem popotovanju štirinajst dni letos delali mariborski dijaki, ki so se iz Ugande vrnili pred nekaj dnevi – njihove izkušnje slišite po 20h! Z nami v studiu bodo Matija Medved Mlakar, Nejc Poljanec, Jakob Vidmar, Ema Žagar, Vita Movrin, Lana Krmelj, Tilen Basle in profesorica Zdenka Keuc.
Le še nekaj dni nas loči od začetka novega šolskega leta, ko se bodo dijakinje in dijaki vrnili v klopi. Marsikdo izmed njih bo letos soočen z odločitvijo o nadaljevanju svoje izobraževalne poti. Izbira primernega študija vsekakor ni lahka naloga in pri njej se mladi velikokrat srečujejo z vprašanji, na katera težko dobijo odgovore. Kar nekaj mladih pa je tudi takih, ki ne vedo, kam bi se usmerili. Zanje so Karierni centri Univerze v Ljubljani organiziral brezplačno poletno šolo, na kateri se v tem tednu lahko udeležijo delavnic in obiskujejo fakultete, podjetja in organizacije, ki se jim zdijo zanimivi.
Počitnice se počasi bližajo koncu, mladi se vračajo s potovanj in drugih aktivnosti polni lepih vtisov. Mnogi od njih so obiskali tudi poletne tabore – tokrat izveste, kaj vse so doživeli, se novega naučili in izkusili na poletni šoli logike, taboru računalništva in astronomskem raziskovalnem taboru ter na računalniških olimpijadah v izvedbi Zveze za tehnično kulturo Slovenije ter kaj vse se dogaja v tem tednu v Trenti na Poletni šoli od ideje do oddaje.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Neveljaven email naslov