Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita in koliko nas to stane? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti bomo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjemvarne vožnje.
Kakšni so mladi vozniki na cestah in kaj prinese vozniški izpit?
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti smo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjem AMZS Centra varne vožnje Manuelom Pungertinkom, ki mlade pripravja na največje izzive na cestah. Čeprav so sredi mature in izpitnega obdobja, so se nam pridružili Neža Vengust, ki izpita še nima, mladi voznici Polona Grilc in Karin Trdin ter mladi voznik in motorist Urban Zgonc.
V Sloveniji je še vedno dokaj samoumevno, da se mladi za vozniški izpit odločijo že takoj, ko lahko. Velikokrat pa ne gre le za željo mladih, temveč tudi za potrebo ali celo nujnost, saj s tem postanejo bolj samostojni in neodvisni od javnega prevoza in staršev. Polona ima na primer do šole kar dolgo pot:
“Nikogar ni treba prositi, da te kam pelje. Mi imamo avtobus, ki nas pelje do vlaka, potem prestopiš na vlak, da prideš sploh do Ljubljane, nato pa moraš še enkrat na avtobus, da te pripelje do šole. Potrebovala sem dve uri v eno smer, tako da se kar pozna, če imaš avto.”
Mladi vozniki še zdaleč niso tako slabi vozniki, za kakršne veljajo v naši družbi, v kateri kroži kar precej stereotipnih predstav o različnih skupinah voznikov. Res je, da jim manjkajo izkušnje, pravi inštruktor varne vožnje Manuel Pungertnik, a vozniki prehitro opazimo napake drugih, svoje pa spregledamo.
“Najboljši smo v dajanju kritike. In sam sem v najboljši generaciji: za nas so mladi in stari slabi vozniki, mi pa smo idealni. A žal ni tako. Največ nesreč povzročijo vozniki, stari od 34 do 50 let. Začnimo iskati dobre stvari tudi pri mladih. Imam kar precej izkušenj, kako so se stari starši, ker je vnuk ali vnukinja delal izpit, ponovno učili, kako voziti. Pravilno je, da smo kritični in da jih opozarjamo na nevarnosti v prometu. Ni pa prav, da smo zadevo pripeljali tako daleč, da mladi ne znajo, ko jih na CPP-ju vprašam, kaj si mislijo o mladih voznikih, povedati ene dobre stvari. Ampak govorijo sami o sebi zelo kritično. Težko me boste prepričali, da so to videli v praksi, ampak je to posledica tega, kar jim vsi govorimo. Ko bomo to spremenili, ko bomo videli, da vsi delamo napake, pa tega ne bomo obsojali, ampak si rekli, “svetoven sem”, ker mi je uspelo preprečiti prometno nesrečo, bo gotovo naša kultura še na bistveno višjem nivoju.”
818 epizod
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita in koliko nas to stane? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti bomo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjemvarne vožnje.
Kakšni so mladi vozniki na cestah in kaj prinese vozniški izpit?
Je narediti vozniški izpit, ko postaneš polnoleten, le želja mladih ali tudi potreba sodobnega načina življenja? Ali mlademu človeku prinese neodvisnost in samostojnost? Kako sploh pridemo do izpita? Kakšna skupina v prometu so mladi vozniki, so najbolj ranljivi motoristi? O mladih voznikih, obnašanju Slovencev v prometu in avtomobilski prihodnosti smo govorili z dijaki, ki že držijo volan v rokah, in z inštruktorjem AMZS Centra varne vožnje Manuelom Pungertinkom, ki mlade pripravja na največje izzive na cestah. Čeprav so sredi mature in izpitnega obdobja, so se nam pridružili Neža Vengust, ki izpita še nima, mladi voznici Polona Grilc in Karin Trdin ter mladi voznik in motorist Urban Zgonc.
V Sloveniji je še vedno dokaj samoumevno, da se mladi za vozniški izpit odločijo že takoj, ko lahko. Velikokrat pa ne gre le za željo mladih, temveč tudi za potrebo ali celo nujnost, saj s tem postanejo bolj samostojni in neodvisni od javnega prevoza in staršev. Polona ima na primer do šole kar dolgo pot:
“Nikogar ni treba prositi, da te kam pelje. Mi imamo avtobus, ki nas pelje do vlaka, potem prestopiš na vlak, da prideš sploh do Ljubljane, nato pa moraš še enkrat na avtobus, da te pripelje do šole. Potrebovala sem dve uri v eno smer, tako da se kar pozna, če imaš avto.”
Mladi vozniki še zdaleč niso tako slabi vozniki, za kakršne veljajo v naši družbi, v kateri kroži kar precej stereotipnih predstav o različnih skupinah voznikov. Res je, da jim manjkajo izkušnje, pravi inštruktor varne vožnje Manuel Pungertnik, a vozniki prehitro opazimo napake drugih, svoje pa spregledamo.
“Najboljši smo v dajanju kritike. In sam sem v najboljši generaciji: za nas so mladi in stari slabi vozniki, mi pa smo idealni. A žal ni tako. Največ nesreč povzročijo vozniki, stari od 34 do 50 let. Začnimo iskati dobre stvari tudi pri mladih. Imam kar precej izkušenj, kako so se stari starši, ker je vnuk ali vnukinja delal izpit, ponovno učili, kako voziti. Pravilno je, da smo kritični in da jih opozarjamo na nevarnosti v prometu. Ni pa prav, da smo zadevo pripeljali tako daleč, da mladi ne znajo, ko jih na CPP-ju vprašam, kaj si mislijo o mladih voznikih, povedati ene dobre stvari. Ampak govorijo sami o sebi zelo kritično. Težko me boste prepričali, da so to videli v praksi, ampak je to posledica tega, kar jim vsi govorimo. Ko bomo to spremenili, ko bomo videli, da vsi delamo napake, pa tega ne bomo obsojali, ampak si rekli, “svetoven sem”, ker mi je uspelo preprečiti prometno nesrečo, bo gotovo naša kultura še na bistveno višjem nivoju.”
33 mladih in 10 mladinskih voditeljev iz Slovenije, Hrvaške, Nemčije, Velike Britanije, Afganistana, Alžirije, Iraka in Sirije se v Zapotoku udeležuje mednarodne izmenjave Slovenske filantropije. Naslovili so jo Sestavljanka raznolikosti, njen namen pa je mladim iz različnih kultur ponuditi kakovostno preživljanje poletnih dni, možnosti za neformalno učenje in medkulturno sodelovanje. Na izmenjavi spoznavajo sami sebe in drug drugega, hodijo na izlete, kuhajo si sami, pripravljajo kulturne večere, igrajo nogomet na igrišču pred staro šolo, se udeležujejo različnih delavnic.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Ibsenov Peer Gynt je eden najznamenitejših dramskih junakov vseh časov, njegova zgodba predstavlja eno najlepših zgodb o človeku, predrznem iskalcu, in o ljubezni, izhodišču vsega bistvenega. V tokratnem Gymnasiumu boste lahko slišali, kako so na šolski oder dijaki 4. letnika Waldorfske šole Ljubljana, postavili eno najpogosteje uprizorjenih dramskih besedil in hkrati morda najbolj zahteven dramski spis nasploh. Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Plesalka in koreografinja Veronika Valdes in mladi, ki obiskujejo različne srednje šole s plesnim programom, o sodobnem plesu, razliki z baletom, stereotipih in izzivih ...
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Prostovoljstvo je eden izmed stebrov slovenske družbe, v okviru katerega prostovoljci vsako leto opravijo več milijonov delovnih ur. Naj gre za dela v humanitarnih, gasilskih, izobraževalnih ali drugih akcijah. A od kod črpajo navdih za pomoč soljudem? Odgovore smo iskali z mladimi prostovoljnimi gasilci in taborniki, med njimi je bil tudi dobitnik naziva naj prostovoljec za leto 2017 v kategoriji do 19 let.
Predstava Vihar v glavi je gledališka avantura sedemnajstih najstnikov, ki so se odpravili raziskovat, kako delujejo njihovi, najstniški, možgani. Pri tem jih je vodilo tisto, česar imajo najstniki v obilju: ustvarjalno raziskovanje, radovednost, drznost, impulzivnost, nekonvencionalno razmišljanje. Svoje vrstnike, starše in nasploh odrasle seznanjajo z bistveno ugotovitvijo, z nečim, kar v temelju zamaje njihov in naš koncept doživljanja tega obdobja: najstništvo ni obdobje, ki ga je pač treba preživeti, to je čas življenja, ki ga moramo negovati. Mladi igralci na oder stopajo vsak z lastnim imenom in osebno zgodbo, s katero ponujajo neprecenljiv vpogled v življenje, misli, hotenja in želje sodobne odraščajoče mladine. Hkrati predstava raziskuje eno najmočnejših vezi v posameznikovem življenju, odnos otroka in njegovih staršev. Kako so potekale vaje, kaj je predstava dala njim, kako zahtevno je stati na odru in vsakič več kot 200 popolnih neznancev pod odrom spustiti v svoj intimni svet, bodo povedali v tokratni oddaji Gymnasium.
Vizionar za najboljšo predstavo v celoti so na letošnjem festivalu mladinske kulture Vizije prejeli člani Amaterskega mladinskega odra SNG Nova Gorica za predstavo Šest oseb išče Williama.! Kako so mladi gledališčniki iz Nove Gorice iskali Shakespeara, kaj so našli in kakšno avtorsko predstavo so postavili na oder, v izveste v oddaji Gymnasiumu!
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
V še zadnji oddaji na Prvem, v katerih se skupaj z dijaki pripravljamo na spomladanski rok splošne mature, bomo pogledali v maturitetne pole angleščine, ruščine, zgodovine, sociologije, psihologije in filozofije. Kje maturanti izgubljajo največ točk in kakšni so nasveti profesorjev za dober rezultat, slišite v tokratnem Gymnasiumu.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Kdor ne dela, naj ne je! Govori malo, delaj veliko! Delo je pomembnejše od kapitala! Odgovorni smo za to, kar delamo, pa tudi za tisto, česar ne delamo! Pregovorov in prislovičnih modrosti o delu je kolikor hočete, že to govori o njegovi življenjski relevantnosti. Kako pa o delu kot vrednoti med garanjem in užitkom razmišljajo dijaki poklicnih šol in gimnazij? Bodite z nami v tokratnem Gymnasiumu! Oddajo pripravlja in vodi Liana Buršič
Z dijaki Gimnazije Vič smo govorili o trenutnem dogajanju na svetovnem političnem parketu in njihovem pogledu nanj.
V oddaji Gymnasium predstavljamo srednješolce, ki poleg rednih šolskih obveznosti presenečajo z ustvarjalnostjo in izvirnostjo ter sodelujejo v različnih projektih. Ker je Gymnasium "obvezna smer za mlade", v oddaji komentiramo tudi aktualno problematiko, ki zadeva dijake.
Glej, Študenteater je projekt Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti in Gledališča Glej, letos je potekal tretjič, študentom ne-akademijskih smeri pa ponuja priložnost za gledališki izraz in avtorske stvaritve. Festival je zapolnil to vrzel, v treh letih je nastalo 18 predstav, letos 8. Gre za zelo različne žanre in vsebine, v oddaji Gymnasium smo z mladimi igralci in režiserkami ter njihovim mentorjem Urošem Kaurinom govorili o treh izmed njih: Predstava, Mrtvi hočejo in Svet bo bolje.
Neveljaven email naslov