Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ime leta 2021 na Valu 202 je postala Anita Ogulin, dolgoletna prostovoljka in predsednica Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste - Polje, kjer skrbijo za številne programe in projekte za celostno pomoč otrokom in družinam iz vse Slovenije. Njihov najprepoznavnejši program Botrstvo v Sloveniji je do zdaj pomagal že skoraj 11.000 otrokom. Ob deseti obletnici delovanja so pripravili tudi razstavo o zgodbah otrok, ki jim je program Botrstvo ob pomoči botrov in donatorjev že pomagal do boljše prihodnosti, in o zgodbah, ki še čakajo na tako priložnost.
Prostovoljka in vodja projekta Botrstvo, zaradi nje in njenih sodelavcev so številni otroci iz socialno šibkih družin dobili priložnost za razvoj talentov
Ime leta 2021 na Valu 202 je postala Anita Ogulin, dolgoletna prostovoljka in predsednica Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste - Polje, kjer skrbijo za številne programe in projekte za celostno pomoč otrokom in družinam iz vse Slovenije. Njihov najprepoznavnejši program Botrstvo v Sloveniji je do zdaj pomagal že skoraj 11.000 otrokom. Ob deseti obletnici delovanja so pripravili tudi razstavo o zgodbah otrok, ki jim je program Botrstvo ob pomoči botrov in donatorjev že pomagal do boljše prihodnosti, in o zgodbah, ki še čakajo na tako priložnost.
V dobrih šestih desetletjih prostovoljstva Anite Ogulin so se zvrstile številne zgodbe, od tega, da je kot otrok pomagala svojim staršem skozi svet videčih, do humanitarke, ki odpira oči družbi in ki je pomagala in pomaga več deset tisoč otrokom, da so lahko uzrli svojo vrednost in boljšo prihodnost.
''Človek zase potrebuje zelo malo, zelo pa je srečen, če lahko komu pomaga!'' - Anita Ogulin
Z izjemno tenkočutnostjo, iskrenim zanimanjem, potrpljenjem in srčnostjo otrokom pomaga premagovati stiske, dileme, z varno roko jih pelje tudi skozi osebne tragedije, izgube in stranpoti. Je človek terena, prav vsak teden odhaja v najbolj oddaljene kraje države in najbolj odmaknjene kote te družbe, med najbolj spregledane, najbolj neslišane. Tam je, ko je najbolj boleče, ko se stiske zdijo povsem brezupne, ko otroci izgubljajo starše, dom, varnost, vse, kar so poznali. Zna videti onkraj uradnih dokumentov in birokratskih odločb, spisanih v hermetičnih pisarnah, a se tudi v njih boriti za tiste, ki ne znajo ali ne zmorejo več. "Delamo to, kar bi morala država. In še naprej bomo. Verjamem, da bo prišel trenutek, ko bodo tudi na državni ravni spoznali, da ni prihodnosti brez otrok, brez mladine in brez razumevanja, kaj potrebujemo vsi državljani."
Delo na terenu, z otroki, starši in starimi starši je najpomembnejši pokazatelj za to, kaj se dogaja v družbi in kako vse to vpliva na otroke. Z njimi v mislih se je borila za postavitev prve hiše zavetja za tiste najmlajše, ki zaradi ogroženosti doma ne smejo preživeti niti dneva več, zanje je izborila ustanovitev otroškega parlamenta in otrokom dala prostor za njihov glas, zanje iz leta v leto na vse načine pridobiva sredstva za letovanja, zimovanja, za psihosocialno in učno pomoč, za dijaški sklad ali za razvoj talentov. In z njimi v mislih se nenehno, čeprav sizifovsko, bori za sistemske spremembe.
"Pomembno je, da pristopimo k vsakemu otroku in da ima vsak nekoga, ki verjame vanj, ki mu pomaga, ki ga podpira. Ne gre samo za finančno podporo, ampak tudi za to, da če v nekoga verjameš, se njegova vera vase uresniči," svojo prostovoljsko filozofijo opiše Anita Ogulin. Prostovoljka je že več kot pol stoletja. Zaradi nje in organizacije, ki jo vodi, več tisoč otrok in njihovih družin ni lačnih, imajo streho nad glavo, plačane zneske na položnicah, oblačila, obutev in šolske potrebščine, v teh covidnih časih so jim zagotovili tudi računalnike ter povezavo s šolo in svetom. Zaradi nje in njenih sodelavcev so številni otroci iz socialno šibkih družin dobili priložnost za razvoj talentov, prvič stopili na smuči ali videli morje, s podporo dijaškega sklada nadaljevali šolanje do želene izobrazbe, se morda prvič čutili vredne, ljubljene in sprejete.
Anita Ogulin tudi med epidemijo opozarja na otrokove pravice, ki so bile še posebej med zaprtjem šol okrnjene: “Za otroke je bila šola tudi prostor umika, kamor so se zatekli pred vsem hudim, kar se je dogajalo doma, pred nespodbudnim okoljem, nekateri tudi pred nasiljem. Šola je za nemalo otrok edini vir kakovostnih in toplih obrokov.”
V desetletjih neutrudnega dela za druge, katerih razsežnosti povprečnemu opazovalcu sploh ne morejo biti dojemljiva, se je seveda »naužila« tudi marsičesa, kar v naši družbi čaka vsakogar, ki izstopi iz povprečja. Obilice očitkov, podtikanj, osebnega šikaniranja, laži, pljuvanja, predvsem v brezmejnih poljanah spletne anonimnosti. Toda njeno humanitarno delo, ki ga skupaj s sodelavci opravlja pri ZPM Moste - Polje, nima madežev, kar poleg dela nadzornih svetov dokazuje tudi neodvisna revizija zunanje revizorske hiše. In seveda zaupanje tistih, ki so omogočili, da je samo v programu Botrstvo v desetih letih pomoč dobilo več kot 11.000 otrok in v katerem so botri, predvsem pa številni donatorji darovali več kot 24 milijonov evrov.
“Moja misija na tem svetu je pomagati drugim, moje življenje pa vredno le, če zaradi mene drugi živijo lažje in bolje,” argumentira takrat, ko tudi najvztrajnejši sopotniki in sodelavci, ki jim pomaga strokovno in človeško rasti, ob njej omagujejo. Če se bo nekoč odločila, da bo vendarle napočil čas zanjo, za branje in pisanje knjig, za morje in vsaj nekaj umirjenosti, bo nemogoče najti naslednika, ki bi zmogel biti in v humanitarnost podariti vse to, kar je vanjo vtkala Anita Ogulin. Ki je za vse, kar je naredila za najšibkejše, in za zgled, ki ga daje tudi najmočnejšim, v letu, ko je Botrstvo praznovalo desetletje obstoja, postala tudi ime leta na Valu 202.
Ime leta 2021 na Valu 202 je postala Anita Ogulin, dolgoletna prostovoljka in predsednica Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste - Polje, kjer skrbijo za številne programe in projekte za celostno pomoč otrokom in družinam iz vse Slovenije. Njihov najprepoznavnejši program Botrstvo v Sloveniji je do zdaj pomagal že skoraj 11.000 otrokom. Ob deseti obletnici delovanja so pripravili tudi razstavo o zgodbah otrok, ki jim je program Botrstvo ob pomoči botrov in donatorjev že pomagal do boljše prihodnosti, in o zgodbah, ki še čakajo na tako priložnost.
Prostovoljka in vodja projekta Botrstvo, zaradi nje in njenih sodelavcev so številni otroci iz socialno šibkih družin dobili priložnost za razvoj talentov
Ime leta 2021 na Valu 202 je postala Anita Ogulin, dolgoletna prostovoljka in predsednica Zveze prijateljev mladine Ljubljana Moste - Polje, kjer skrbijo za številne programe in projekte za celostno pomoč otrokom in družinam iz vse Slovenije. Njihov najprepoznavnejši program Botrstvo v Sloveniji je do zdaj pomagal že skoraj 11.000 otrokom. Ob deseti obletnici delovanja so pripravili tudi razstavo o zgodbah otrok, ki jim je program Botrstvo ob pomoči botrov in donatorjev že pomagal do boljše prihodnosti, in o zgodbah, ki še čakajo na tako priložnost.
V dobrih šestih desetletjih prostovoljstva Anite Ogulin so se zvrstile številne zgodbe, od tega, da je kot otrok pomagala svojim staršem skozi svet videčih, do humanitarke, ki odpira oči družbi in ki je pomagala in pomaga več deset tisoč otrokom, da so lahko uzrli svojo vrednost in boljšo prihodnost.
''Človek zase potrebuje zelo malo, zelo pa je srečen, če lahko komu pomaga!'' - Anita Ogulin
Z izjemno tenkočutnostjo, iskrenim zanimanjem, potrpljenjem in srčnostjo otrokom pomaga premagovati stiske, dileme, z varno roko jih pelje tudi skozi osebne tragedije, izgube in stranpoti. Je človek terena, prav vsak teden odhaja v najbolj oddaljene kraje države in najbolj odmaknjene kote te družbe, med najbolj spregledane, najbolj neslišane. Tam je, ko je najbolj boleče, ko se stiske zdijo povsem brezupne, ko otroci izgubljajo starše, dom, varnost, vse, kar so poznali. Zna videti onkraj uradnih dokumentov in birokratskih odločb, spisanih v hermetičnih pisarnah, a se tudi v njih boriti za tiste, ki ne znajo ali ne zmorejo več. "Delamo to, kar bi morala država. In še naprej bomo. Verjamem, da bo prišel trenutek, ko bodo tudi na državni ravni spoznali, da ni prihodnosti brez otrok, brez mladine in brez razumevanja, kaj potrebujemo vsi državljani."
Delo na terenu, z otroki, starši in starimi starši je najpomembnejši pokazatelj za to, kaj se dogaja v družbi in kako vse to vpliva na otroke. Z njimi v mislih se je borila za postavitev prve hiše zavetja za tiste najmlajše, ki zaradi ogroženosti doma ne smejo preživeti niti dneva več, zanje je izborila ustanovitev otroškega parlamenta in otrokom dala prostor za njihov glas, zanje iz leta v leto na vse načine pridobiva sredstva za letovanja, zimovanja, za psihosocialno in učno pomoč, za dijaški sklad ali za razvoj talentov. In z njimi v mislih se nenehno, čeprav sizifovsko, bori za sistemske spremembe.
"Pomembno je, da pristopimo k vsakemu otroku in da ima vsak nekoga, ki verjame vanj, ki mu pomaga, ki ga podpira. Ne gre samo za finančno podporo, ampak tudi za to, da če v nekoga verjameš, se njegova vera vase uresniči," svojo prostovoljsko filozofijo opiše Anita Ogulin. Prostovoljka je že več kot pol stoletja. Zaradi nje in organizacije, ki jo vodi, več tisoč otrok in njihovih družin ni lačnih, imajo streho nad glavo, plačane zneske na položnicah, oblačila, obutev in šolske potrebščine, v teh covidnih časih so jim zagotovili tudi računalnike ter povezavo s šolo in svetom. Zaradi nje in njenih sodelavcev so številni otroci iz socialno šibkih družin dobili priložnost za razvoj talentov, prvič stopili na smuči ali videli morje, s podporo dijaškega sklada nadaljevali šolanje do želene izobrazbe, se morda prvič čutili vredne, ljubljene in sprejete.
Anita Ogulin tudi med epidemijo opozarja na otrokove pravice, ki so bile še posebej med zaprtjem šol okrnjene: “Za otroke je bila šola tudi prostor umika, kamor so se zatekli pred vsem hudim, kar se je dogajalo doma, pred nespodbudnim okoljem, nekateri tudi pred nasiljem. Šola je za nemalo otrok edini vir kakovostnih in toplih obrokov.”
V desetletjih neutrudnega dela za druge, katerih razsežnosti povprečnemu opazovalcu sploh ne morejo biti dojemljiva, se je seveda »naužila« tudi marsičesa, kar v naši družbi čaka vsakogar, ki izstopi iz povprečja. Obilice očitkov, podtikanj, osebnega šikaniranja, laži, pljuvanja, predvsem v brezmejnih poljanah spletne anonimnosti. Toda njeno humanitarno delo, ki ga skupaj s sodelavci opravlja pri ZPM Moste - Polje, nima madežev, kar poleg dela nadzornih svetov dokazuje tudi neodvisna revizija zunanje revizorske hiše. In seveda zaupanje tistih, ki so omogočili, da je samo v programu Botrstvo v desetih letih pomoč dobilo več kot 11.000 otrok in v katerem so botri, predvsem pa številni donatorji darovali več kot 24 milijonov evrov.
“Moja misija na tem svetu je pomagati drugim, moje življenje pa vredno le, če zaradi mene drugi živijo lažje in bolje,” argumentira takrat, ko tudi najvztrajnejši sopotniki in sodelavci, ki jim pomaga strokovno in človeško rasti, ob njej omagujejo. Če se bo nekoč odločila, da bo vendarle napočil čas zanjo, za branje in pisanje knjig, za morje in vsaj nekaj umirjenosti, bo nemogoče najti naslednika, ki bi zmogel biti in v humanitarnost podariti vse to, kar je vanjo vtkala Anita Ogulin. Ki je za vse, kar je naredila za najšibkejše, in za zgled, ki ga daje tudi najmočnejšim, v letu, ko je Botrstvo praznovalo desetletje obstoja, postala tudi ime leta na Valu 202.
Ime tedna je postala Sonja Molek Cestnik, zastopnica Društva Zaupni telefon Samarijan, dobitnika najvišjega državnega priznanja za izjemne dosežke na področju prostovoljstva. Samarijan je dostopen 24 ur na dan, vsak dan v letu, že 20 let. V tem obdobju je skoraj tisoč prostovoljcev opravilo več kot pol milijona pogovorov z ljudmi v duševni stiski.
Ime tedna je postal predsednik društva Eko krog Uroš Macerl, ki je za vztrajnost in prizadevanje za zaščito okolja, v San Franciscu prejel ugledno nagrado Goldman Environmental Prize. Priznanje, ki ga podeljujejo že 26 let, po svetu pogosto označujejo kot Nobelovo nagrado za okoljske aktiviste.
Ime tedna je postal Oto Luthar, direktor znanstveno raziskovalnega centra SAZU in eden od pobudnikov Shoda za znanost, kjer je več kot tisoč znanstvenikov opozorilo na slabe razmere za delo in od vlade zahtevalo, da jim do leta 2020 nameni odstotek BDP-ja.
Ime tedna je postal Peter Dakskobler, predstavnik gibanja gorskih kolesarjev odprimopoti.si, ki so pri nas pripravili množično čistilno akcijo čiščenja kolesarskih in planinskih poti. S 500 udeleženci so bili na začudenje kolesarskih velesil iz vse Evrope absolutno prvi in zato so dobili priznanje Mednarodne gorskokolesarske zveze IMBA Evropa.
Ime tedna je Xhevat Lumi, kirurg z očesne klinike UKC Ljubljana, ki je z ekipo izvedel prvo avtologno presaditev očesne mrežnice pri nas; poseg, ki so ga v svetu opravili le približno 20-krat. Gre za inovativno metodo, pri kateri bolniku presadijo del njegove zdrave mrežnice, torej živčno tkivo, za katerega je do nedavnega veljalo, da se ga ne da presaditi.
Ime tedna je Dejan Savić iz Greenpeacea Slovenija, ene od več kot 70 civilnodružbenih organizacij, združenih v iniciativo Break Free v Sloveniji. Na podnebni budnici so z več kot 5.300 podpisniki opozorili na prazne obljube Pariškega sporazuma in zahtevali ambicioznejšo podnebno politiko.
Ime tedna je postal Kozma Ahačič, jezikoslovec, ki je z dvema izdajama Kratkoslovnice za osnovnošolce in dijake pogumno prekinil dolgoletno tradicijo ene same, akademske slovnice. Napisal je privlačno, razumljivo slovnico za vse tiste, ki bi radi dobili kratek vpogled v sodoben knjižni jezik, kot ga kažejo sodobni korpusi slovenskega jezika.
Najboljša slovenska smučarka, ki je v letošnji izjemni sezoni osvojila mali kristalni globus v kombinaciji, naslovu svetovne prvakinje v smuku pa dodala tudi zmago v skupnem seštevku kraljevske discipline. Tako je postala prva Slovenka, ki je osvojila smukaški globus v svetovnem pokalu.
Ime tedna je postala Mojca Senčar, dolgoletna predsednica združenja za boj proti raku na dojkah Evropa Donna, ki se je ob letošnji 20. obletnici društva poslovila s te funkcije. S srčnostjo, pogumom in predvsem zgledom je vlivala upanje in na vse mogoče načine pomagala preštevilnim ženskam pa tudi moškim, ki so se ali pa se še borijo z rakom.
Ime tedna je Jožica Maučec Zakotnik, vodja programa Svit, najuspešnejšega presejalnega programa za zgodnje odkrivanje raka ne samo pri nas, ampak tudi enega od najuspešnejših v Evropi. Pojavnost raka na debelem črevesu in danki v Sloveniji se zaradi vse večje odzivnosti pozvanih ljudi in zgodaj odkritih predrakavih sprememb zmanjšuje.
Ime tedna je postal Marko Soršak Soki, bobnar in pobudnik projekta 20 za 20, dobitnik nove medijske nagrade pri nas, žarometa za dobrodelnost. Na njegovo pobudo so v zadnjih dveh letih z glasbenimi inštrumenti opremili že 40 osnovnih šol po Sloveniji in tako 20 tisoč otrokom omogočil ustvarjanje glasbe v svojem okolju.
Ime tedna je Erazem Stonič, dijak Gimnazije Vič, ki je na mednarodni tehnološki konferenci v Pekingu predstavil svoj projekt Model rastlinske čistilne naprave s solarnim dezinfektorjem in se pri svojih komaj 18. letih postavil ob bok najboljšim svetovnim inovatorjem, katerih skupni cilj je razvoj novih tehnologij.
Ime tedna je Andrej Štremfelj, legenda slovenskega alpinizma in himalajec, ki je v svoji bogati karieri postavil prenekatere mejnike. Doma in v tujini je preplezal številne prvenstvene smeri ter vplival na generacije alpinistov. Pri Planinski zvezi Slovenije so se mu poklonili s priznanjem za življenjsko delo.
Ime tedna je Vid Kavtičnik, kapetan slovenske rokometne reprezentance, ki si je v Franciji na svetovnem prvenstu priborila tako želeno medaljo, prvo s svetovnih prvenstev v ekipnih športih. Slovenija se je v napeti tekmi za tretje mesto Hrvaški oddolžila za poraz na SP pred štirimi leti in jo izjemni končnici tekme premagala z vsega golom razlike.
Ime tedna je Roman Jerala, vodja Odseka za sintezno biologijo in imunologijo na Kemijskem inštitutu, kjer so izdelali prototip celične naprave, ki v telesu samodejno zazna vnetje in sproži terapevtski odziv. Tako so naredili prvi korak k naprednemu biološkemu zdravljenju vnetnih bolezni. "Pri našem odkritju gre za posnemanje procesov, ki jih sicer naše telo uporablja za zdravljenje."
Ime tedna je postal Uroš Zupan, pobudnik akcije Šolar na smuči, v okviru katere bodo tudi letos, tretje leto zapored, v petih smučarskih središčih po Sloveniji dva tisoč petsto otrokom omogočili brezplačen smučarski dan, za marsikatere prvo tovrstno izkušnjo na snegu.
Vsak ponedeljek izbiramo Ime tedna, nekoga, ki je v minulem tednu naredil korak dlje, stopil iz povprečja, dosegel več.
Portret slovenskega skakalnega šampiona, ki navdušuje kot športnik in človek.
Ime tedna je postala Ilka Štuhec, slovenska smučarka, ki je na šestih tekmah letošnje sezone kar štirikrat stopila na najvišjo stopničko. Zmagala je na vseh treh smukih, najboljšega rezultata pa se je veselila tudi v alpski kombinaciji za svetovni pokal.
Ime tedna je Žiga Vrtačič, eden od članov inštituta Danes je nov dan, v okviru katerega je nastalo spletno orodje Parlameter. Z Googlovo pomočjo so ga razvijali dve leti, omogoča pa učinkovit vpogled v delovanje oblasti: od tega, koliko so poslanci navzoči na sejah, do tega, kaj govorijo in kako aktivni so.
Neveljaven email naslov