Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
744 epizod
Predstavitev knjižnih novostih, predvsem s področja literature v ožjem pomenu besede, pa tudi humanistike (zlasti literarne in umetnostnozgodovinske vede, kulturologije, zgodovine, filozofije itd.). Knjigo osvetli avtor ali avtorica, prevajalec ali prevajalka.
Na pragu poletja je dr. Dragan Petrovec v zbirki Dokumenta pri založbi Modrijan objavil knjigo Nasilje pod masko, zbirko esejev, v katerih predstavlja in analizira različne oblike nasilja, ki so – v narekovajih – sprejemljive najpogosteje zaradi tradicije, pa tudi iz drugih razlogov. Doktor Petrovec med drugim analizira primere medicinskega nasilja, tako primer prisilnega zdravljenja homoseksualnosti na Hrvaškem v 21. stoletju, pa psihiatrizacijo normalnosti in nasilje starejših študentov medicine nad mlajšimi v Oražnovem študentskem domu. Več o nasilju pod masko običajev, tradicije, iniciacijskih procesov in domnevno sprejemljivega bo doktor Petrovec povedal v pogovoru z Markom Goljo, v oddaji Izšlo je, ob izzvenu poletja.
Ena izmed najbolj priljubljenih sodobnih ameriških avtoric, dobitnica številnih uglednih nagrad in priznanj – med drugim tudi eminentne Pulitzerjeve nagrade – Mary Oliver, je bila slovenskim bralcem do knjižnega izbora pesmi, ki je pod naslovom Zakaj se zbujam zgodaj, izšel nedavno, domala neznana. Poezijo te zelo samosvoje pesnice ustvarjalno poudarjeno navdihuje narava, tematsko pa se giblje med temnejšo introspekcijo, lucidnimi bivanjskimi uvidi in svetlejšimi besedili bivanjske pomiritve. Izbor pesmi je pripravila in prevedla Tanja Ahlin, ki bo avtorico in njeno poetiko predstavila v pogovoru s Tino Kozin.
Pesnik Jean-Joseph Rabearivelo se je rodil 4. marca 1903 v mestu Tanarive, v bodočem glavnem mestu vzhodnoafriške države Madagaskar (danes Antananarivo), umrl je 22. junija 1937 v rojstnem mestu. Pri trinajstih letih so ga zaradi mlačne vere izključili iz jezuitskega kolegija Saint Michel in takrat je poznal zgolj osnove francoščine. Toda v naslednjih letih se je sam izobraževal in tako pridobil zelo široko razgledanost. Domačega otoka sicer ni nikoli zapustil, je pa objavljal v francoskih in belgijskih revijah (med drugim si je dopisoval z Antonom Debeljakom, urednikom in prevajalcem antologije Moderna francoska poezija). Poezijo je pisal v rojstni malgaščini in francoščini; to je razvidno tudi iz njegove beležnice, kjer so zapisane pesmi v obeh jezikih. To velja tudi za zbirki Skorajsanje in Prevedeno iz noči, ki ju je za zbirko Nova lirika poslovenil Aleš Berger. Več o Rabearivelu bo povedal prevajalec v pogovoru z Markom Goljo, slišali pa bomo tudi nekaj pesnikovih pesmi v interpretaciji dramskega igralca Gregorja Grudna.
Pesnik, esejist, prevajalec in urednik Aleš Šteger je pred kratkim v zbirki Nova slovenska knjiga pri založbi Mladinska knjiga objavil novo pesniško zbirko. Njen naslov je na prvi pogled paradoksalen: Nad nebom pod zemljo, toda tak naslov pripravlja bralko in bralca na bralsko dogodivščino. Šteger je namreč pretežen del pesmi napisal ob srečanju z drugačnimi svetovi in tujimi, tudi nerazumljivimi kraji. Tako je razsredinil svojo poezijo, hkrati pa izzval oziroma povabil bralka in bralca, da vztrajata in vstopita v nekoliko drugačne svetove. Več o zbirki nam bo povedal pesnik v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa bo tudi nekaj pesmi.
Kot 60. knjiga v zbirki Novi pristopi (izdaja jo Literarno-umetniško društvo Literatura) je izšla znanstvena monografija Parzival še išče gral? Delo je napisal dr. Jani Virk. Čeprav gre za predelavo doktorata, je še kako vidno, da obravnavane teme Parsifala, grala, iskateljstva, srednjeveške kulture, sodobne proze in filma avtorja zelo zanimajo, verjetno že desetletja. Več o monografiji z dolgim podnaslovom Arhetipski motivi v Parzivalu Wolframa von Eschenbacha in njihova recepcija v novejši nemški književnosti ter v sodobni filmski produkciji bo avtor povedal v oddaji Izšlo je v pogovoru z Markom Goljo.
Boris Jovanović Kastel velja za najpomembnejšega črnogorskega pesnika, ki piše o Sredozemlju. Avtorski pečat njegovi pesniški govorici daje koherentnost motivike in podobja, ki se dosledno razraščata iz sredozemske zgodovine, kulture in mitologije. A ta poezija, ki na motivni ravni nenehno obuja preteklo, s tematiko razkriva, da je njen avtor luciden, brezkompromisen in senzibilen opazovalec našega tukaj in zdaj, z vsemi njegovimi moralno-etičnimi deviacijami. Knjigo Kosilo na čeri je v slovenščino prevedel Ivan Dobnik, ki bo o njej in o Borisu Jovanoviću Kastelu spregovoril v pogovoru s Tino Kozin.
Kot 116. knjiga v zbirki Lambda je pri založbi Škuc izšla monografija z naslovom Grmade, parade in molk in s podnaslovom Prispevki k neheteroseksualni zgodovini na Slovenskem. Monografijo je uredil pesnik, prevajalec, urednik in LGBT aktivist Brane Mozetič. V oddaji Izšlo je bo v pogovoru z Markom Goljo, posnetem 18. junija, urednik in tudi soavtor Brane Mozetič predstavil monografijo in tudi zgodovino gibanja LGBT na Slovenskem, slišali pa bomo tudi njegovo besedilo o Františku Čapu.
Etnomuzikologinja dr. Ana Hofman je v knjigi Glasba, politika, afekt (s podnaslovom Novo življenje partizanskih pesmi v Sloveniji), objavljeni v zbirki Kulturni spomin pri Založbi ZRC, iskala odgovor na vprašanja, ali je petje partizanskih pesmi danes oblika nostalgičnega eskapizma, skupinsko petje pa nekaj povsem preživelega, ali pa je lahko tudi tovrstna oblika družbenega delovanja kritična do neoliberalnega kapitalizma. Ta in druga vprašanja si avtorica zastavlja tudi ob Ženskem pevskem zboru Kombinat, v svoji študiji pa opozarja tudi na porast ženskih zborov v letih krize. Več o knjigi boste izvedeli v pogovoru Marka Golje z avtorico dr. Ano Hofman, prisluhnili pa boste tudi zboru Kombinat.
Fakulteta za državne in evropske študije in Evropska pravna fakulteta sta pred kratkim v zbirki Slovenija 1945– 2015 izdali knjigo z naslovom Ženska taborišča in s podnaslovom Ženska kazenska taborišča za prisilno delo v Sloveniji 1949–1950. Knjigo je uredil dr. Peter Jambrek, njeni soavtorji pa so (ob uredniku) še Alenka Puhar, dr. Jože Dežman in dr. Lovro Šturm. Več o zbirki, manj znani strani iz polpretekle zgodovine in knjigi bo dr. Jambrek povedal v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo.
Založba i2 je v dobrih dvajsetih letih med drugim izdala precej del in učbenikov s področja državljanske vzgoje, tako tudi zbornik Osnovni pojmi in dileme državljanske vzgoje. Zbornik je uredil raziskovalec na Pedagoškem inštitutu dr. Mitja Sardoč, kot avtorji pa so ob njem sodelovali še dr. Igor Bijuklič, dr. Miro Cerar, dr. Tomaž Deželan, dr. Srečo Dragoš, dr. Eva Klemenčič, dr. Zdenko Kodelja, dr. Mojca Pajnik, dr. Zoran Pavlović, dr. Darko Štrajn, dr. Ksenija Vidmar Horvat, dr. Peter Vodopivec in dr. Maja Zupančič. Več o zborniku nam bo povedal njegov urednik in soavtor dr. Sardoč v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, posnetim 12. junija.
14. roman Dušana Merca, Življenje sintagmatov je obsežno delo s kompleksno tematiko, ki bi ga najlaže označili za antiutopijo, čeprav ni čisto značilen predstavnik tega literarnega žanra. Merc nas v njem popelje v časovno in krajevno nedoločeno, a zdi se, da ne tako daljno prihodnost. V zahtevnem delu načenja vprašanja narave človeka, posameznikove identitete in integritete, razmerja med telesnim in duhovnim, pa tudi aktualna vprašanja zlorab znanosti in politične moči. Dušan Merc bo knjigo predstavil v pogovoru s Tino Kozin.
V torek zvečer so podelili kresnika za najboljši roman lanskega leta. Ugledno nagrado je že tretjič dobil pisatelj, dramatik, prevajalec in jezikoslovec Andrej E. Skubic, in sicer za roman Samo pridi domov. Z romanom in z nagrado je avtor ponovno dokazal, da ne ponavlja uspešnih rešitev iz prejšnjih romanov, ampak da išče in najde zmerom nove postavitve. Tudi zato vabilo k poslušanju oddaje Izšlo je, premierno predvajane 9. oktobra 2014. S Skubicem se je pogovarjal Marko Golja.
Marko Sosič je s Kratkim romanom o snegu in ljubezni ponovno napisal na prvi pogled kratek roman, po notranji intenzivnosti, čustveni presunljivosti in psihološki prepričljivosti pa že kar izjemen roman v sodobni slovenski književnosti; roman se odlikuje tudi s premišljeno in natančno izpeljano zasnovo, v kateri odigrajo ponovitve zelo pomembno vlogo. Njegova romaneskna junakinja Alma doživlja mnoge hude preizkušnje, morda celo najhujšo, odtujitev lastnega otroka, in avtor niza njeno usodo kot niz implozij, toda naj je sinova odtujenost še tako boleča, v svetu neizmerne bolečine in skrbi še vedno obstaja drugi, njegovo telo, podoba, spomin nanj(o). Več o romanu, ki je izšel v knjižni zbirki Piramida pri založbi Litera, bo povedal Marko Sosič v pogovoru z Markom Goljo, slišali pa bomo tudi odlomek iz romana. Nikar ne zamudite.
Junak romana Tam me boš našel pisatelja, dramatika in urednika Evalda Flisarja je po poklicu zdravnik, uspešen zdravnik, ki pa zgolj od daleč živi zadovoljno in urejeno življenje. Toda ko spozna mlajšo in impulzivno pacientko, se karte njegove življenjske usode še kako premešajo. Več o romanu, ki je sprva berljiv kot erotični roman, pozneje pa se razvije v roman iskanja samega sebe in smisla življenja, bo povedal Evald Flisar v pogovoru z Markom Goljo, slišali pa bomo tudi odlomek iz romana. Nikar ne zamudite.
Toneta Škrjanca verjetno lahko označimo za enega izmed naših najznačilnejših predstavnikov poezije vsakdanjega življenja. Njegove pesmi nastajajo kot kolaži hipnih uvidov, občutkov ali zaznav, v osnovi katerih pa je zmeraj in vsakič znova – telo. Telesnost in lepota se kot dve izmed najznačilnejših dimenzij avtorjeve poezije kažeta tudi v pesmih njegove najnovejše knjige Sladke pogačice. Tone Škrjanec jo bo predstavil v pogovoru s Tino Kozin.
Pisateljica in prevajalka Veronika Simoniti je leta 2005 objavila prvo zbirko kratkih zgodb s prepoznavnim naslovom Zasukane štorije, leta 2011 pa drugo s prav tako programskim naslovom Hudičev jezik. Z zbirkama se je avtorica uveljavila kot mojstrica izvirno zasnovanih in dosledno izpeljanih zgodb. Na vprašanje Kako in o čem pisati po uspešnih zbirkah, je pisateljica odgovorila z romanom Kameno seme (izšel je v zbirki Piramida pri založbi Litera). V njem je ohranila odlike dosedanjega pisanja, od mojstrskega jezika do izmuzljive resnice ubesedenega sveta, predvsem pa je še ambiciozneje raziskovala medčloveške odnose. Več o romanu Kameno seme je avtorica povedala v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo, prebrala pa je tudi odlomek iz romana.
V zbirki Slovarji pri Založbi ZRC je leta 2014 izšel Slovar slovenskih členkov dr. Andreje Žele. Avtorica slovarja, strokovnjakinja za slovensko in slovansko leksiko in skladnjo, bo v oddaji Izšlo je, v pogovoru z Markom Goljo predstavila zasnovo slovarja in gesel, pojasnila pa bo tudi, kaj so členki in kakšno vlogo odigrajo te besedice v besedilu. Nikar ne zamudite.
Pesnik, pisatelj, esejist, scenarist in fotograf Dušan Šarótar je v svojem avtobiografskem romanu Panorama na prvi pogled zapisoval vtise s svojega potovanja po Evropi, predvsem pa je naslikal svet, v katerem posameznice in posamezniki iščejo dom. Več o romanu je avtor povedal v pogovoru z Markom Goljo, prebral pa je tudi odlomek iz romana.
Ena izmed knjig, ki so letos prišle v ožji izbor za nagrado kritiško sito, je roman Vesne Lemaić Kokoška in ptiči. Gre za tretje leposlovno delo avtorice, ki je na naše knjižne prizorišče stopila leta 2008 s knjigo kratke proze Popularne zgodbe, za katero je prejela nagrado za najboljši knjižni prvenec, nagrado fabula in zlato ptico. Njeno naslednje delo, roman Odlagališče, je pokazalo, da je Vesna Lemaić prodorna in kritična opazovalka sodobne družbe, kar roman Kokoška in ptiči le še potrjuje. Avtorica bo svojo najnovejšo knjigo predstavila v pogovoru s Tino Kozin.
Čeprav je baron Winkler sodil med zelo pomembne slovenske politične osebnosti v obdobju avstro-ogrske monarhije, je danes nekoliko pozabljen. Zato je znanstvena monografija o baronu Winklerju še kako zanimiva. Napisal jo je dolgoletni diplomat in politik Jože Šušmelj, ki je več o knjigi in zanimivi politični zgodovini povedal v pogovoru z Markom Goljo.
Neveljaven email naslov