Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Oktober je poskrbel za nove rekorde. V prvi polovici meseca so na Agenciji republike Slovenije za okolje izmerili rekordnih 31,3 stopinj Celzija. Rekord za najvišje izmerjene temperature se je tako iz Slapa pri Vipavi preselil v Črnomelj. O nenavadnih vremenskih razmerah in nestabilnem oktobrskem vremenu smo se v tokratni epizodi Jutranje vremenske fronte pogovarjali z Matijo Klančarjem.
75 epizod
Kaj je vejavica in kaj črna burja? Znate našteti barve mavrice ter pravilno ubesediti razliko med meglo in nizko oblačnostjo? Z meteorologi z Agencije RS za okolje v jutru na Prvem razlagamo vremenske pojave.
Oktober je poskrbel za nove rekorde. V prvi polovici meseca so na Agenciji republike Slovenije za okolje izmerili rekordnih 31,3 stopinj Celzija. Rekord za najvišje izmerjene temperature se je tako iz Slapa pri Vipavi preselil v Črnomelj. O nenavadnih vremenskih razmerah in nestabilnem oktobrskem vremenu smo se v tokratni epizodi Jutranje vremenske fronte pogovarjali z Matijo Klančarjem.
Napoved za gorski in morski svet za konec tedna pripravljajo vremenoslovci Agencije RS za okolje.
Napoved za gorski in morski svet za konec tedna pripravljajo vremenoslovci Agencije RS za okolje.
Napoved za gorski in morski svet za konec tedna pripravljajo vremenoslovci Agencije RS za okolje.
Napoved za gorski in morski svet za konec tedna pripravljajo vremenoslovci Agencije RS za okolje.
Napoved za gorski in morski svet pripravljajo vremenoslovci Agencije RS za okolje.
Poletja v Sloveniji zaznamujejo visoke temperature. Če se te tudi ponoči ne spustijo pod 20 °C, govorimo o tropski noči. Takšnih noči je ob slovenski obali letno več kot 20, drugod po Sloveniji pa manj. Tropske noči pa uvrščamo tudi med temperaturne ekstreme, s pomočjo katerih preučujemo, kako se spreminja podnebje. Tovrstne analize opravljajo tudi na ARSO, od koder prihaja tudi tokratni sogovornik Matija Klančar.
Vročinski val je obdobje, ko povprečna temperatura ozračja vsaj tri dni presega določen temperaturni prag. Če imamo vročinski val na Primorskem, kjer mora biti povprečna temperatura vsaj tri dni višja od 25 °C, ni nujno, da ga imamo tudi v osrednji Sloveniji. Ne glede na lokacijo nastanka pa se intenziteta vročinskih valov viša. Da bi jih bolje razumeli, smo pred mikrofon povabili Nežo Lokošek z ARSO.
Ultravijolično sevanje v zmernih količinah ugodno vpliva na naše razpoloženje in sodeluje pri tvorbi vitamina D, v medicini pa ga celo uporabljajo za zdravljenje nekaterih končnih bolezni. Pretirana izpostavljenost UV-sevanju pa ima na naše telo, predvsem kožo lahko škodljive učinke. Strokovnjaki svetujejo, da se pred njim zaščitimo - s sončno kremo, pokrivali in očal. Pomaga že, če se iz sonca premaknemo v senco. V Jutranji vremenski fronti tokrat gostimo Veroniko Hladnik Zakotnik z ARSO in razlagamo, kdaj je indeks UV višji in na katere podtipe ga delimo.
1. junija se je začelo meteorološko poletje, kar pomeni, da nas bo do konca avgusta spremljala velika verjetnost nastanka padavin. Poleti sicer najpogosteje pada toča, ledene kroglice, po katerih jo prepoznamo, pa nastanejo tudi pri sodri in babjem pšenu. Pri teh dveh vrstah padavin dosežejo velikost le do 5 mm, kar pa je že dovolj, da nam prekrižajo načrte. V Jutranjski vremenski fronti tokrat razlagamo, v čem se babje pšeno in sodra razlikujeta od toče ter kako nastaneta.
Kaj imajo skupnega jajce, lešnik, oreh in teniška žoga? Pogosto jih uporabimo za opisovanje velikost toče. Ta je v večini primerov sicer velikosti od 1 do 2 centimetrov, v katerih oblakih nastane in kdaj smo izmerili največjo, pa nam bosta v jutranji vremenski fronti povedali Jana Banko z Agencije RS za okolje in Klara Eva Kukovičič.
Možnost, da človeka zadane strela je 1 proti 700.000 oziroma povedano drugače - verjetnost, da vas zadane strela, je skoraj tolikšna kot verjetnost, da boste zadeli na loteriji. Kako preprečiti, da bi nas zadela, in kaj storiti v primeru, če nas, nam je zaupala Veronika Hladnik Zakotnik z Agencije RS za okolje.
Poznamo aprilske, poletne, krajevne in še kakšne, za vse pa velja, da je dobro, da imamo ob sebi dežnik, če nas ujamejo. Kaj so plohe? Sogovornik: Matija Klančar iz Agencije za okolje
Kdaj dežuje? Odgovor v naslednjih minutah razkrije Anže Medved, meteorolog z Agencije za okolje. Vstopili smo v mesec maj in s tem tudi v novo serijo t.i. padavinskih oddaj Jutranje vremenske fronte. Poleg konvektnih, stratiformnih in orografskih padavin s sogovornikom tudi o povezanosti dežja in velikosti dežnih kapljic.
Prejšnji teden smo v Jutranji vremenski fronti s pomočjo meteorologinje Veronike Hladnik Zakotnik iz Agencije za okolje razložili, kakšni so tako imenovani srednji oblaki. Danes pa so na vrsti visoki oblaki, katerih sence, za razliko od srednjih, na Zemlji ne vidimo. Torej, ko na tleh ni sence oblakov, so to najverjetneje visoki oblaki, ki so nekje med šestimi in dvanajstimi kilometri nadmorske višine.
V tretji epizodi Jutranje vremenske fronte, v kateri v aprilu predstavljamo svet oblakov, se bomo iz nizkih premaknili na srednje oblake. Altokumulus in njegovi bratranci – tako bi lahko na kratko opisali tokratno epizodo. V svetu oblakov je namreč kar nekaj družin, podvrst in takšnih latinskih imen. Srednji oblaki so nekje na nadmorski višini med dvema in šestimi kilometri. To v grobem pomeni, ko smo visoko v naših hribih, smo še lahko znotraj teh srednjih oblakov, visokih ne dosežemo. In če so nizki oblaki na drugi strani pretežni del sestavljeni iz vodnih kapljic, iz česa so potem sestavljeni srednji oblaki? Razlaga meteorologinja Veronika Hladnik Zakotnik z Agencije za okolje.
Drugi del Jutranje vremenske fronte o oblakih nadaljujemo s predstavitvijo nizkih oblakov. Najpogostejši predstavnik omenjenih oblakov je stratus, meteorologinja Veronika Hladnik Zakotnik pa doda še nimbostratus, kumulus in stratokumulus. Glede na poimenovanje ''nizki'' je neizogibno naslednje vprašanje: do katere višine nastajajo nizki oblaki?
''Oblaki so najboljši model za napovedovanje vremena''. To je citat iz današnje epizode Jutranje vremenske fronte, ki se aprila ob petkih zjutraj posveča oblakom. Z meteorologi z Agencije za okolje smo se odločili za serijo oddaj, v katerih razložimo t.i. rodove oblakov, razvrščene po višini – visoke, srednje in nizke. V prvi oddaji pa gremo k osnovam, k osnovnemu vprašanju, ki ga je meteorologu Anžetu Medvedu postavila Nadia Petauer: kako oblaki sploh nastanejo ter kakšen je razvoj nevihtnih oblakov? Ključna dejavnika sta termika in vlaga.
Gotovo ste že na kakšen zelo vroč dan na cesti v daljavi videli lužo nepojasnjenega izvora, čeprav že več dni ni deževalo. Gre za optični fenomen imenovan fatamorgana, ki je še kako znan tudi puščavskim popotnikom. Kar torej vidimo kot lužo na cesti, so v resnici svetlobni žarki, ki izvirajo iz oblakov in neba nad nami. Ni pa fatamorgana samo stvar vročih poletij, kajti do podobnega pojava oz. optične iluzije – samo v obratno smer – lahko pride tudi pozimi nad hladnim morjem. Sogovornica: meteorologinja Veronika Hladnik Zakotnik.
Sosonce je manj znan pojav, ki spada v skupino tako imenovanih fotometeorjev oziroma pojavov, ko sončna svetloba v določenih okoliščinah ustvari nek odboj oziroma lom. Pojavi se ob sončnem vzhodu ali zahodu. Za kaj torej gre? Sogovornica: Veronika Hladnik Zakotnik, Agencija RS za okolje.
Tokrat gremo v svet tako imenovanih fotometeorjev. To so – preprosto povedano – različni optični pojavi v zemeljskem ozračju, ko sončna ali mesečna svetloba v določenih okoliščinah ustvari nek odboj oziroma lom. In eden od takšnih pojavov je prav mavrica. Zakaj nastane ta optična iluzija, ali se kje dotika tal in seveda – iz katerih barv je resnično sestavljena? Sogovornica: meteorologinja Jana Banko z Agencije Republike Slovenije za okolje.
Neveljaven email naslov