Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji o domoljubju Domovina v srcu smo objavili pogovor z nekdanjim strojevodjo, sindikalistom, delavskim direktorjem, poslancem prve demokratično izvoljene republiške skupščine in zdaj članom programskega sveta RTV Slovenija Slavkom Kmetičem.
Rodil se je v rudarski družini v Trbovljah, se izučil za ključavničarja, po služenju vojaškega roka v šoli za rezervne oficirje je odšel v Ljubljano v šolo za strojevodje električnih vlečnih vozil. Zaposlil se je v ŽG Ljubljana. Med gospodarsko krizo leta 1980 postal aktiven sindikalist, znan vsej Sloveniji. Leta 1988 je vodil stavko strojnega osebja v ŽG Ljubljana. Po tej stavki je ustanovil prvi demokratični sindikat v Jugoslaviji. Na prvih demokratičnih volitvah je bil izvoljen v družbeno-politični zbor tedanje skupščine. Aktivno deloval v procesih nastajanja Slovenske države, organiziral železničarje za bojkot nesojenega mitinga resnice in pozneje, med samo vojno, skrbel za varno delovanje železnice. Zdaj je predsednik zveze sindikatov upokojencev Slovenije in član programskega sveta RTV Slovenija.
Avtor oddaje je Ivan Merljak.
V okviru oddaj o domoljubju Domovina v srcu bomo objavili pogovor z nekdanjim strojevodjo, sindikalistom, delavskim direktorjem, poslancem prve demokratično izvoljene republiške skupščine in zdaj članom programskega sveta RTV Slovenija Slavkom Kmetičem. Rodil se je v rudarski družini v Trbovljah, se izučil za ključavničarja, po služenju vojaškega roka v šoli za rezervne častnike je odšel v Ljubljano v šolo za strojevodje električnih vlečnih vozil. Zaposlil se je v ŽG Ljubljana. Med gospodarsko krizo leta 1980 je postal dejaven sindikalist, znan vsej Sloveniji. Leta 1988 je vodil stavko strojnega osebja v ŽG Ljubljana. Po tej stavki je ustanovil prvi demokratični sindikat v Jugoslaviji. Na prvih demokratičnih volitvah je bil izvoljen v družbenopolitični zbor tedanje skupščine. Sodeloval je pri nastajanju slovenske države, organiziral železničarje za bojkot nesojenega mitinga resnice in pozneje, med vojno, skrbel za varno delovanje železnice. Zdaj je predsednik zveze sindikatov upokojencev Slovenije in član Programskega sveta RTV Slovenija.
416 epizod
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
V oddaji o domoljubju Domovina v srcu smo objavili pogovor z nekdanjim strojevodjo, sindikalistom, delavskim direktorjem, poslancem prve demokratično izvoljene republiške skupščine in zdaj članom programskega sveta RTV Slovenija Slavkom Kmetičem.
Rodil se je v rudarski družini v Trbovljah, se izučil za ključavničarja, po služenju vojaškega roka v šoli za rezervne oficirje je odšel v Ljubljano v šolo za strojevodje električnih vlečnih vozil. Zaposlil se je v ŽG Ljubljana. Med gospodarsko krizo leta 1980 postal aktiven sindikalist, znan vsej Sloveniji. Leta 1988 je vodil stavko strojnega osebja v ŽG Ljubljana. Po tej stavki je ustanovil prvi demokratični sindikat v Jugoslaviji. Na prvih demokratičnih volitvah je bil izvoljen v družbeno-politični zbor tedanje skupščine. Aktivno deloval v procesih nastajanja Slovenske države, organiziral železničarje za bojkot nesojenega mitinga resnice in pozneje, med samo vojno, skrbel za varno delovanje železnice. Zdaj je predsednik zveze sindikatov upokojencev Slovenije in član programskega sveta RTV Slovenija.
Avtor oddaje je Ivan Merljak.
V okviru oddaj o domoljubju Domovina v srcu bomo objavili pogovor z nekdanjim strojevodjo, sindikalistom, delavskim direktorjem, poslancem prve demokratično izvoljene republiške skupščine in zdaj članom programskega sveta RTV Slovenija Slavkom Kmetičem. Rodil se je v rudarski družini v Trbovljah, se izučil za ključavničarja, po služenju vojaškega roka v šoli za rezervne častnike je odšel v Ljubljano v šolo za strojevodje električnih vlečnih vozil. Zaposlil se je v ŽG Ljubljana. Med gospodarsko krizo leta 1980 je postal dejaven sindikalist, znan vsej Sloveniji. Leta 1988 je vodil stavko strojnega osebja v ŽG Ljubljana. Po tej stavki je ustanovil prvi demokratični sindikat v Jugoslaviji. Na prvih demokratičnih volitvah je bil izvoljen v družbenopolitični zbor tedanje skupščine. Sodeloval je pri nastajanju slovenske države, organiziral železničarje za bojkot nesojenega mitinga resnice in pozneje, med vojno, skrbel za varno delovanje železnice. Zdaj je predsednik zveze sindikatov upokojencev Slovenije in član Programskega sveta RTV Slovenija.
Božič je eden največjih krščanskih praznikov in tako tudi del kulturne identitete našega naroda. Rodovi prednikov so s češčenjem Svete družine utrjevali medsebojne odnose in občutek pripadnosti. Žal pripadniki nekaterih poklicev v skrbi za druge božiča ne morejo praznovati doma. Tako je tudi s slovenskimi vojaki na mirovnih misijah. Z njihovim vikarjem se je pogovarjal Ivan Merljak. Vabljeni k poslušanju ponovitve oddaje!
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Tokrat ponavljamo oddajo o generalu Rudolfu Maistru. BIl je velik Sloevnec, karizmatična osebnost, ki je povezovala sonarodnjake v občutljivem času ob razpadu Avstro-ogrske. Postal je prvi general slovenske vojske in z njo potisnil slovensko mejo skoraj ob rob slovenskega etničnega ozemlja. Avtor oddaje je Ivan Merljak.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Predstavljamo zgodovinske temelje Slovencev ter posameznike, ki so prispevali k osamosvojitvi naše domovine.
Rodil se je v Zagorici pri Dolskem in šolal se je na znameniti ljubljanski jezuitski šoli. Sprva je delal kot inženir pri slovenskih rek, a pravo kariero je naredil kot topničar habsburške vojske. Avtor oddaje je Ivan Merljak, pogovarjal se je z prof. dr. Stanislavom Južničem.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Poskušamo odgovoriti na vprašanje naše narodne, skupne identitete v najširšem pomenu besede. Dotikamo se naše preteklosti, prednikov, njihovih vrednot, čustvovanja, verovanja, mitov in legend, šeg in navad, ki so prerasle v običaje, pa tudi dela, obrti in tehniško-tehnološke kulture. Na vprašanje – kdo smo – pa odgovarjajo tudi sodobnice in sodobniki.
Neveljaven email naslov