Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
40 éve működik szervezetten a muravidéki magyar közösség beszélgetés Göncz Lászlóval.
359 epizod
A csütörtökönként jelentkező Kisebbségben című műsorunk aktuális, a nemzetiséget érintő témák feldolgozásával, mélyebb megvilágításával foglalkozik.Célja, hogy bővebb tájékoztatást nyújtson a Szlovéniában élő magyaroknak, illetve az anyaországban élő hallgatóknak a nemzeti közösség életének eseményeiről, az elért eredményekről és a nehézségekről.
40 éve működik szervezetten a muravidéki magyar közösség beszélgetés Göncz Lászlóval.
A Magyar Nemzetiségi Művelődési Intézet 1994-ben kezdte el munkásságát azzal a céllal, hogy fejlessze a muravidéki magyar nemzeti közösség kulturális tevékenységét, őrizze és népszerűsítse az egyetemes magyar kulturális értékeket, és a lehető legszélesebb értelemben segítse a muravidéki magyar kultúra őrzőit. Tevékenységével erősítse a magyar nemzeti közösség nemzeti öntudatát. A kultúra erősítése mellett feladata a hagyományőrzés, az anyanyelvápolás, a könyvkiadás és még sorolhatnánk. Az intézet alapítója a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség. A működéshez anyagi támogatást a Szlovén Köztársaság Kulturális Minisztériuma és Magyarország, mint Nemzetiségi jelentőségű intézménynek odaítélt támogatás biztosít. Az elmúlt 30 év fejlődéséről, sikereiről lesz szó mai adásunkban. Elsősorban a legkiemelkedőbb feladatról, a művelődési egyesületek és egyéb csoportok szakmai és egyéb támogatásáról. Soós Mihály igazgató úrral azt mérlegeljük, hogy az intézet mennyire tud eleget tenni az elvárt feladatoknak?
Két nappal ezelőtt, június 4-én volt a nemzeti összetartozás napja, amikor az 1920-as trianoni békeszerződés aláírásának évfordulójára emlékezett a magyar nemzet. A 2010-ben, a magyar országgyűlés által elfogadott, az emléknapról szóló törvény értelmében „a több állam fennhatósága alá vetett magyarság minden tagja és közössége része az egységes magyar nemzetnek, melynek államhatárok feletti összetartozása valóság, s egyúttal a magyarok személyes és közösségi önazonosságának meghatározó eleme”. Az emléknapról a határon túli magyarok körében is évről évre megemlékeznek. A muravidéki magyarság a Zsitkóc és Bödeháza közötti Barátság Parkban tartott emlékműsort. Először a nemzeti összetartozás napjának jelentőségéről kértük ki Horváth Ferenc magyar nemzetiségi országgyűlési képviselő véleményét, majd pedig a szlovén parlament és a kormány mandátumának felénél tartva, a tervek megvalósításáról és az eredményekről beszélgetünk.
2005-ben, 19 évvel ezelőtt, alapították meg a Kárpát-medencei Magyar Újságíró Egyesületek Közösségét, amelynek tevékenységében a határon túli magyar nyomtatott és elektronikus média szerkesztőségei vesznek részt. A tagok, illetve a találkozó résztvevői eredményként könyvelik el a közösség eddigi munkáját, hiszen ennek során olyan közvetlen ismeretségek és barátságok jöttek létre, amelyeknek köszönhetően a külhoni magyar szerkesztőségek bármikor megkereshetik egymást, ha az egyes nemzetrészek életéről megbízható és hiteles információra van szükségük. A külhoni magyarságnak nem csupán magyar nyelvű, de ugyanakkor szakmailag kifogástalan magas színvonalú médiumokkal kell rendelkezniük. A háromnapos rendezvényen jelent volt a muravidéki magyar nyomtatott sajtó és elektronikus média is. Mai nemzetiségi műsorunkban ezek képviselőivel beszélgetünk.
A magyar és az olasz őshonos nemzeti közösség RTV műsorainak, illetve nyomtatott sajtótermékeinek helyzete és finanszírozása volt terítéken a Szlovén Parlament Nemzetiségi Bizottságának 6. soros ülésén. A bizottság javasolja a kormánynak, hogy mérje föl, és lehetőség szerint iktassa be az RTV-ről szóló törvényjavaslatba a nemzetiségi stúdiók teljeskörű finanszírozását a kormány részéről. A nemzetiségi bizottság ajánlást tesz a kormánynak arra is, hogy rendezze a Magyar Nemzetiségi Tájékoztatási Intézet státuszát. Hétfőn tartotta 9. soros ülését a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Tanácsa. A tagok a 2024-es költségvetési tervezet részletes bemutatása után megvitatták, és első olvasatban elfogadták a dokumentumot. A tanács zárt ajtók mögött értékelte A magyar nemzeti közösség gazdasági alapjának serkentési programja keretében megjelent felhívásra beérkezett pályázatokat, és elfogadta a 2025-2028-as időszakra vonatkozó új programot. Az ülésen bemutatták és elfogadták a Muravidéki Mintagazdaság stratégiai és üzleti tervét is. Ezek lesznek a témái mai nemzetiségi műsorunknak.
Mai nemzetiségi műsorunkban a Lendva Községi Magyar Nemzeti Önkormányzati Közösség 2024-es programtervét mutatjuk be, és azt boncolgatjuk, hogy ezt milyen pénzkeretből valósítják meg. Lendva Község az idei évben 331 ezer euró támogatást kapott az államtól a kétnyelvűség megvalósítására, a községi nemzeti közösség működésére és programjai megszervezésére. Horvat Tomi elnököt arról is kérdezzük, hogy mit kívánnak tenni a nemzetiségileg vegyesen lakott községek kétnyelvűségének arányosabb finanszírozása kérdésében. Az adás során kiderül az is, hogy jelenleg milyen állapotban van a völgyifalusi tájház, milyen felújítások valósultak meg, és milyen munkálatok előtt állnak.
Mai nemzetiségi műsorunkban az egyik legkisebb községi nemzeti közösségbe, Domonkosfára invitáljuk önöket, ahol a magyar önkormányzat idén is gazdag programtervet tűzött ki célul. A hagyományos és a valamivel újabb rendezvények mellett támogatást biztosítanak az egyesületeknek, az oktatási intézménynek, újra életre keltik az egyetemisták tanulmányi támogatását, megjelenik a Domonkosfáról szóló monográfia következő része, de ezen kívül egy nagyobb beruházás is vár rájuk. Minderről Orban Dušannal, a Šalovci Községi Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség Tanácsának elnökével beszélgetünk a következő percekben.
A Moravske Toplice Községi Magyar Nemzeti Önigazgatási Közösség tanácsa idén is gazdag munkaprogramot és pénzügyi tervet fogadott el. A már hagyományossá vált rendezvények mellé újakat is vezettek be. Beruházásokra is sort kerítenek. A megmaradás és a fejlődés érdekében támogatnak minden olyan jellegű rendezvényt, amely a magyarság együttműködését, összetartását és szilárdítását serkenti. Vugrinec Zsuzsival, a Moravske Toplice Községi magyar önkormányzat tanácsának elnökével beszélgetünk a 2024-es tervekről.
Mai nemzetiségi műsorunkban Hodosra, illetve Hodos Községbe invitáljuk önöket, ahol a községi magyar önkormányzat támogatásával és megvalósításával gazdag programtervet fognak megvalósítani idén is. Erről kérdezzük Roman Silvija elnököt, akivel arról is beszélgetünk, hogy a közösség révén milyen támogatási lehetőségek kínálkoznak azok számára, akik valamilyen módon kötődnek a nemzetiséghez, illetve a magyar nyelvhez, milyen beruházásokra készül a nemzetiségi közösség, és mi a teendő annak érdekében, hogy Hodoson a magyar közösség a következő évtizedekben nagyobb lélekszámúvá nőjön.
2023. december végén, miután a szlovén kormány felmentette tisztsége alól a Nemzetiségi Hivatal akkori megbízott igazgatóját, erre a munkahelyre megbízottként, legfeljebb hathónapos időszakra, Rok Petjét nevezte ki a kormány. Mai nemzetiségi műsorunkban vele beszélgetünk az elmúlt, kevesebb, mint négy hónapban e területen szerzett tapasztalatairól.
A Dobronak Községi Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség idén is a sokéve meghatározott hosszútávú célok megvalósítását tartja szem előtt. A munka- és fejlesztési tervekkel összhangban ösztönzi és megszervezi azokat a tevékenységeket, melyek hozzájárulnak a község magyar nemzetiségi tagjai identitásának megőrzéséhez. Nagymértékben támogatja a Dobronak Községben tevékenykedő egyesületeket, támogatja a fiatal egyetemistákat, a különféle intézmények és szervezetek programjait. Üzemelteti, karbantartja és fejleszti ingatlanjait: a Dobronoki György-házat és a Kézművességek házát, valamint ösztönzi a hagyományos kézművességek továbbadását. A dobronaki magyar önkormányzat az idei évre is gazdag programtervet állított össze, de beruházásból is lesz elég a tájháznál. Varga Edit tanácselnökkel beszélgetünk a tervekről adásunk első részében. A folytatásban pedig felhívjuk kedves hallgatóink figyelmét a Szülőföldön magyarul nevelési, oktatási, valamint tankönyv- és taneszköz, illetve hallgatói támogatásra, amelyre május 3-ig lehet pályázni. A szlovéniai magyar nyelvű oktatási és nevelési támogatás eljárását ezúttal is a Magyar Nemzetiségi Művelődési Intézet bonyolítja le. Az egyszeri, vissza nem térítendő támogatás összege 100 ezer forintnak megfelelő euró. Érdemes odafigyelni az előző évekhez viszonyított változásokra, ami a pályázatok benyújtásának módjára vonatkozik. Ez kimondottan csak elektronikus formában történik a Rákóczi Szövetség által üzemeltetett www.mipont.hu webes felületen.
A Magyar Nemzeti Közösség Rádió- és Tévéműsorai Programbizottsága február végén hagyta jóvá Magyar Lovrić Mirjana kinevezését a magyar tévéműsorok felelős szerkesztőjének posztjára. A régi-új felelős szerkesztő új négyéves megbízatása április elsején lépett hatályba. Mai nemzetiségi műsorunk vendége Magyar Lovrić Mirjana, akivel a felállított célokról, tervekről beszélgetünk. Fényt derítünk arra, hogy a 2024-től 2028-ig terjedő időszakban milyen munkatervet és fejlesztési víziót fog megvalósítani a lendvai tévéstúdió szerkesztősége Magyar Lovrić felelős szerkesztő vezetésével.
A szlovén parlamentben múlt héten kiállítás nyílt, amelyen a muravidéki magyar közösség gazdag történelmét, hagyományát, valamint épített és kulturális örökségét mutatták be. A rendezvény Horváth Ferenc magyar nemzetiségi országgyűlési képviselő kezdeményezésére a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség és a Magyar Nemzetiségi Művelődési Intézet közreműködésével és támogatásával jött létre. A kiállítás a Muravidéki magyarok címet kapta. A rendezvényen Urška Klakočar Zupančič, a szlovén Országgyűlés elnöke mondott köszöntő beszédet, hangsúlyozva, hogy az őshonos magyar nemzeti közösség nagymértékben hozzájárul Szlovénia társadalmának sokszínűségéhez. Az alkalmi kultúrműsorban a muravidéki kétnyelvű iskolák tanulói szerepeltek. A rendezvényen készített nyilatkozatokat, az eseményről formált véleményeket gyűjtöttük össze mai nemzetiségi adásunkban.
A muravidéki magyar közösség idén is méltón emlékezett az 1848/49-es forradalom és szabadságharc eseményeire. Vidékünkön már hagyomány, hogy a lendvai központi rendezvényen a nemzetiségi területen iskolába járó és tevékenykedő fiatalok kimagasló színpadi előadást mutatnak be, amelyben a történelmi események szereplőit és eszméit méltatják. Idén, a színház- és hangversenyteremben bemutatott ünnepi műsorban az 1. számú lendvai, a göntérházi, a dobronaki és a pártosfalvi kétnyelvű általános iskolák tanulói, a Lendvai Kétnyelvű Középiskola diákjai, valamint Kološa Tanja, Vegi Noémi, Soldat Damir és Hunyadi Péter működtek közre. Az összeállítást Vörös Koni, Kološa Tanja, Sekereš Anita és Štampah Misi szerkesztette. Színpadra Štampah Misi állította. A „Hazám hölgyei” című összeállításban azok a nők kerültek középpontba, akik az 1848/49-es eseményekben jelentős szerepet töltöttek be. Az előadást a közönség vastapssal jutalmazta. Az ünnepi műsorból hallanak részleteket mai nemzetiségi műsorunkban.
Mire is emlékezünk, miért öltünk ünneplőt ezen a napon, és miért tűzzük ki büszkén a nemzeti kokárdát? 1848. március 15-én – az európai forradalmi hullám részeként – Pest-Budán is kitört és vér nélkül győzött a forradalom, amelynek jelszava az: egyenlőség, szabadság, testvériség volt. A „Pilvax-kör”, amelyhez többek között Petőfi Sándor, Jókai Mór, Vasvári Pál és Bulyovszky Gyula is tartozott, előző este határozta el véglegesen, hogy a bécsi forradalom nyomán cselekvésre szánja el magát. Március 15-én délelőtt mozgósították az egyetemi ifjúságot, felolvasták a 12 pontot, amelyet később, a Nemzeti dallal együtt, cenzori engedély nélkül nyomtattak ki. Ezzel született meg a sajtószabadság. Délután háromkor a Nemzeti Múzeumnál tartottak nagygyűlést, majd a tízezresre duzzadt tömeg átvonult Budára, ahol életbe léptették a 12 pontba foglalt követeléseket: békét, szabadságot, egyetértést, szabad sajtót. A forradalom utáni szabadságharcban számtalan bátor ember életét vesztette, a szabadságért sok vér elfolyt. Ezekre az eseményekre emlékezünk március 15-én, több évtizede már a külhoni magyar közösségek körében is. Ezt tesszük mi, szlovéniai magyarok is. Méltóképpen hajtunk fejet az 1848/49-es forradalom és szabadságharc nagyjai előtt, hiszen tisztában vagyunk azzal, hogy szabadságunk nem magától értetődő, hogy megmaradásunk, örökségünk és anyanyelvünk az összefogás, a kitartás és a tenni akarás függvénye. Mai nemzetiségi műsorunkban a Hodoson, Domonkosfán és Ljubljanában megtartott megemlékezések tartalmából szemezgetünk.
A Kárpát-medencei magyar kisebbségjogi kalauz című sorozat negyedik kiadványaként jelent meg a Nemzetiségi jogok a Muravidéken című könyv, amely a szlovéniai magyarság jogait összegzi. A kiadvány szerzője Varga Péter hosszúfalusi származású jogász. A kiadványt hétfőn mutatták be Budapesten. Varga Péter szerző brüsszeli munkakötelezettsége miatt nem vett részt az eseményen. Potápi Árpád János nemzetpolitikáért felelős államtitkár ugyancsak hétfőn, sajtóértekezleten jelentette be, hogy aznap megjelentek a Bethlen Gábor Alap idei évi pályázatai. Az idei évben erre a célra 3 milliárd forint támogatást biztosít a nemzetpolitikai államtitkárság. A muravidéki magyar közösség körében is jól ismert pályázatra a kulturális, oktatási, egyházi, sport, ifjúsági és közösségépítési programokat kivitelező szervezetek április 3-ig pályázhatnak. Erről a két eseményről szólunk bővebben mai nemzetiségi műsorunkban.
Hosszú utat járt be a kisebbségvédelem Európában 2010 óta, amikor új időszámítás kezdődött a magyar közösségek életében és az európai kisebbségvédelemben. A sajátos problémákra Európai keretek között is találtak megoldást. A 65 éves múltra visszatekintő FUEN az az ernyőszervezet, amely az európai kisebbségvédelmi erőfeszítéseket összefogja. A határon túli magyar közösségek meglátása szerint erre most nagy szükség van. Így időszerű volt az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniója Magyar Közösségek Munkacsoport megalakítása, amellyel új fejezetet nyitottak a FUEN és a magyar tagszervezetek együttműködésében. A FUEN Magyar Közösségek Munkacsoport megalapítói a Romániai Magyar Demokrata Szövetség, a felvidéki Szövetség, a Vajdasági Magyar Szövetség, a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség, a Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége és a Muravidéki Magyar Önkormányzati Nemzeti Közösség. A FUEN legkisebb munkacsoportja, amely Európa legnagyobb lélekszámú őshonos kisebbségét képviseli, első éves találkozójának az MMÖNK volt a házigazdája. A Lendván megtartott munkaülésen valamennyi alapító, a szomszédos országokban élő magyar közösség, képviseltette magát. A tagszervezetek értékelték közösségeik helyzetét, rámutattak a hiányosságokra, és hangsúlyozták a Magyar Közösségek Munkacsoport jelentőségét. Adásunk folytatásában a szomszédos országokban élő magyar közösségek képviselői nyilvánítanak véleményt a témában.
A Szlovén Országgyűlés Nemzetiségi Bizottsága a Muravidék–Rába-vidék gazdaságfejlesztési alap létrehozásának kérdését vitatta meg, és támogatta annak megvalósítását. Szlovénia és Magyarország között példás az együttműködés a gazdaság, az idegenforgalom, a kultúra, az oktatás és nem utolsó sorban a kisebbség területén is. Egy egyedi együttműködés van kibontakozóban jelen pillanatban is. A Muravidék–Rába-vidék gazdaság- és társadalomfejlesztési alap létrehozásáról két évvel ezelőtt írt alá Lendván együttműködési megállapodást Janez Janša akkori szlovén kormányfő és Orbán Viktor magyar miniszterelnök. A megállapodás célja a szlovén-magyar határ két oldalán elterülő nemzetiségileg vegyesen lakott térség gazdasági és társadalmi fejlesztésének serkentése. A dokumentum értelmében a két kormány a 2022 és 2026 közötti időszakban évente 5-5 millió eurót biztosít a két nemzetiségileg vegyesen lakott terület fejlesztésére. Az alap létrehozása, két évvel a megállapodás aláírása után, még folyamatban van. Idáig a fejlesztési program készült el, és megalakult a programbizottság. A programbizottság egy nappal a parlament Nemzetiségi Bizottságának ülése előtt tartotta meg második ülését Felsőszölnökön, az Országos Szlovén Önkormányzat székhelyén. Az ülésen elfogadták a programtervet és kiegyeztek az idén megvalósítható projektek kérdésében. A Nemzetiségi Bizottság ülésén a szlovén rész koordinátora részletesen beszámolt az alap létrehozásával kapcsolatos tevékenységekről. A legfontosabbakat összegezzük mai nemzetiségi műsorunkban.
A muravidéki magyar közösséget két könyvtár látja el irodalmi, zenei és művészeti anyagok kölcsönzésével és őrzésével, éspedig a Lendvai Könyvtár, valamint a Muraszombati Területi és Tanulmányi Könyvtár. Mindkét intézmény az olvasási kultúra emeléséért is felelős. Ennek érdekében külön tartalmi programot valósítanak meg a nemzetiségi közösséghez tartozók számára. A muraszombati könyvtár részben a központi intézményben valósít meg nemzetiségi programokat, részben pedig Goricskón, a nemzetiségileg vegyesen lakott területen végez könyvtári teendőket. A falvakra kihelyezett négy fiókkönyvtárat is a muraszombati könyvtár működteti. Ezen kívül kéthetente a bibliobusz is körbejárja a nemzetiségileg vegyesen lakott településeket. Mekkora a jelentősége a könyvtári szolgáltatásnak a három goricskói község nemzetiségileg vegyesen lakott területén? Ezt a kérdést tettük fel a három községi nemzeti közösség tanácsa elnökének, és megkérdeztük azt is, hogy milyen támogatásban részesítik a muraszombati könyvtár nemzetiségi programját? A muraszombati könyvtárban pedig Kardoš Lucija magyar szakos könyvtárossal beszélgettünk a nemzetiségi program megvalósításáról, illetve a magyar nyelven nyújtott szolgáltatásokról.
Ma, a szlovén kultúra ünnepnapján nemzetiségi műsorunkban elsőként arról szólunk, hogy a szlovén kormány elfogadta A magyar és az olasz őshonos nemzeti közösségek kétnyelvűségének és tevékenységének támogatásáról szóló rendeletet, majd a MURABA Európai Területi Társulás idei projektjeit mutatjuk be Papp Bálint igazgató közreműködésével.
Janez Janša szlovén és Orbán Viktor magyar miniszterelnök két évvel ezelőtt Lendván írta alá a szlovén-magyar határ két oldalán elterülő nemzetiségileg vegyesen lakott térség gazdasági és társadalmi fejlesztéséről szóló együttműködési megállapodást. A Muravidék - Rába-vidék gazdaság- és társadalomfejlesztési alap létrehozásáról szóló együttműködési megállapodás a 2022 és 2026 közötti időszakban évente 5-5 millió eurót kellett volna, hogy biztosítson a két nemzetiségileg vegyesen lakott terület fejlesztésére. A két kormány illetékes minisztériumának, valamint a határ két oldalán élő nemzetiségi közösségek és a nemzetiségileg vegyesen lakott községek képviselői többször tárgyaltak az alap létrehozásának ügyében, de előrelépés nem történt. A megállapodás értelmében a program koordinátora a MURABA Európai Területi Társulás.
Neveljaven email naslov