Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Alenka Knez je inženirka strojništva in upokojena učiteljica, ki na portalu SOS šola pomaga otrokom prvega triletja s težavami pri matematiki.
“Dobro je, da starši končno vidijo obseg in globino učne snovi. Starši imamo v mislih le svojo šolo in videli bomo, da je snov postala preobsežna in pretežka.”
Od začetne zmede v času prilagojenega dela je za učence in profesorje, predvsem pa tudi za starše, učenje na daljavo nekako steklo. Šole se sicer vsaka po svoje borijo po najboljših močeh, uporabljajo različne komunikacijske kanale, marsikdo od učencev pa seveda še vedno nima ustrezne opreme in pogojev za takšno delo. Ne samo, da so starši v veliki meri prevzeli pedagoško delo in razlago nove šolske snovi, skrbeti je treba tudi za ponavljanje in utrjevanje, ki bo za znanje in uspešno napredovanje v prihodnosti ključno. S kakšnimi posledicami se v učnem procesu utegnemo spopadati že prihodnje šolsko leto in kako lahko starši doma že zdaj naredijo korak v pravo smer? Za razmislek o tem je Boris Žgajnar poklical Alenko Knez, inženirko strojništva in upokojeno učiteljico strokovnih predmetov na trboveljski srednji tehniški šoli ter ustanoviteljico portala SOS šola.
“Učenje doma vzame trikrat toliko časa, kot če bi snov otroci jemali v šoli. Zakaj nekdo ne določi, da bi se učni načrti temu prilagodili.”
231 epizod
Kako virus deluje, kako se ga ubraniti, kateri ukrepi so nujni, kaj lahko pričakujemo? Verodostojne informacije, konkretna navodila, pojasnila strokovnjakov in nova spoznanja.
Alenka Knez je inženirka strojništva in upokojena učiteljica, ki na portalu SOS šola pomaga otrokom prvega triletja s težavami pri matematiki.
“Dobro je, da starši končno vidijo obseg in globino učne snovi. Starši imamo v mislih le svojo šolo in videli bomo, da je snov postala preobsežna in pretežka.”
Od začetne zmede v času prilagojenega dela je za učence in profesorje, predvsem pa tudi za starše, učenje na daljavo nekako steklo. Šole se sicer vsaka po svoje borijo po najboljših močeh, uporabljajo različne komunikacijske kanale, marsikdo od učencev pa seveda še vedno nima ustrezne opreme in pogojev za takšno delo. Ne samo, da so starši v veliki meri prevzeli pedagoško delo in razlago nove šolske snovi, skrbeti je treba tudi za ponavljanje in utrjevanje, ki bo za znanje in uspešno napredovanje v prihodnosti ključno. S kakšnimi posledicami se v učnem procesu utegnemo spopadati že prihodnje šolsko leto in kako lahko starši doma že zdaj naredijo korak v pravo smer? Za razmislek o tem je Boris Žgajnar poklical Alenko Knez, inženirko strojništva in upokojeno učiteljico strokovnih predmetov na trboveljski srednji tehniški šoli ter ustanoviteljico portala SOS šola.
“Učenje doma vzame trikrat toliko časa, kot če bi snov otroci jemali v šoli. Zakaj nekdo ne določi, da bi se učni načrti temu prilagodili.”
Vodja Porodnega bloka Porodnišnice Ljubljana dr. med. Mirjam Druškovič o poteku poroda in tveganjih pri okuženih nosečnicah.
S hrvaškim filozofom o tehnologiji, vlogi znanosti v dobi antiintelektualizma, širši sliki potresov na Hrvaškem, njegovemu prijatelju Julianu Assangu in o Trumpu ter trumpizmu.
Prizadevanja za razvoj cepiva smo primerjali s tekmo, kakršne ne pomnimo. Cepiva zdaj imamo, tekma se je prevesila v drugi polčas: cepljenje.
Pregledali smo nekaj najopaznejših izsledkov o boju proti koronavirusu po svetu, kaj so trenutno najbolj vroče teme na področju raziskav o covidu in kako je virus zaznamoval znanost.
Znova smo poklicali dr. Mojco Matičič, infektologinjo in vodjo klicnega centra za informacije o koronavirusu. Z njo smo govorili o najnovejši epidemiološki sliki v državi, ki se še vedno ne umirja, ravno nasprtno: "Bojimo se, da bo delež okuženih še višji."
O novi različici koronavirusa v Veliki Britaniji smo se pogovarjali z dr. Chrisom Smithom, virologom z britanske univerze Cambridge, piscem in komunikatorjem znanosti.
Številke novih okužb v državi za zdaj še ne pomenijo razlogov za optimizem, naše vedenje med prazniki bo pomembno zaznamovalo januarsko sproščanje ali pa zaostritev ukrepov.
S komentarjem aktualnega množičnega testiranja in nasvetom, kako se ne okužiti na božični večerji treh generacij, se je oglasila dr. Mojca Matičič, infektologinja in vodja Klicnega centra za informacije o koronavirusu.
Pia Pavletić in Jerneja Lednik sta dijakinji, ki vsak dan po pouku (na daljavo) priskočita na pomoč zdravstvenemu osebju v Domu sv. Jožefa v Celju, kjer skrbita za oskrbovance, ki so okuženi s koronavirusom.
Predstojnik mariborske enote NIJZ, zdravnik epidemiolog in asistent na Medicinski fakulteti v Mariboru. Strasten popotnik, ki je obiskal 110 držav sveta.
Ime tedna je Luka Renko, pobudnik portala Sledilnik Covid-19, kjer zbirajo, analizirajo in objavljajo podatke o širjenju koronavirusa v Sloveniji. Projekt nastaja kot množično in prostovoljno sodelovanje, kjer lahko podatke prispeva vsak, trenutno pa je vanj vključenih že več kot 200 ljudi.
O virusih v našem genomu smo se pogovarjali z dr. Gregorjem Majdičem, profesorjem za vedenjsko nevrobiologijo na Veterinarski fakulteti ter za fiziologijo na ljubljanski Biotehniški in mariborski Medicinski fakulteti.
S psihologom Aleksandrom Zadelom o vzdrževanju ravnovesja v zahtevnih časih.
Miniserija Frekvence X o cepivih v eni epizodi! Maja Ratej in Zarja Muršič skupaj z vrhunskimi strokovnjaki in znanstveniki raziskujeta cepiva.
dr. Mojca Matičič, infektologinja in vodja klicnega centra za informacije o koronavirusu, o povezavah novega koronavirusa z virusom HIV in tudi prvih datumih novega cepiva proti novemu koronavirusu.
Miha Kadunc in dr. Maja Založnik (COVID-19 Sledilnik) o vseh vrstah podatkov, ki nam počasi sestavljajo sliko aktualne epidemije.
Z dr. Majo Ravnikar (NIB) o tem, da je lahko merjenje prisotnosti SARS-CoV-2 v odpadni vodi slovenskih čistilnih naprav učinkovito orodje za spremljanje epidemije.
Poklicali smo vodjo Klicnega centra za informacije o koronavirusu. Vprašali smo jo, s kakšnimi vprašanji se ljudje obračajo na klicni center in kaj še lahko nareidmo, da bi izboljšali situacijo, pojasnila pa je tudi, kako bodo hitri testi delovali v praksi.
Raziskavo o lažnih novicah in novinarstvu med pandemijo predstavlja dr. Julie Posetti z Mednarodnega centra za novinarje.
Aprila 2020 je bilo izdanih za 21 odstotkov antidepresivov več kot enakega meseca lani, maja kar za 41 več. V primerjavi z aprilom in majem 2010 gre za kar 73- in 88-odstotno povečanje.
Neveljaven email naslov