Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Pravilna raba glagolov izgubiti, pridobiti in delati.
221 epizod
V rubriki Kotiček za jeziček študenti koprske slovenistike odgovarjajo na vprašanja o pravilni rabi slovenskega jezika. Rubriko vedno začnemo s prikazom napačne rabe, po teoretični razlagi pa oddajo zaključimo s ponazoritvijo slovnično ustreznega primera. Koordinatorica rubrike je Jana Volk.
Pravilna raba glagolov izgubiti, pridobiti in delati.
V tokratni rubriki bomo govorili o ustrezni rabi besednih zvez 'treba je' in 'potrebno je'. Kdaj uporabljamo prvo in kdaj drugo obliko? Prisluhnite študentom FHŠ UP!
V rubriki Kotiček za jeziček študenti koprske slovenistike odgovarjajo na vprašanja o pravilni rabi slovenskega jezika. Rubriko vedno začnemo s prikazom napačne rabe, po teoretični razlagi pa oddajo zaključimo s ponazoritvijo slovnično ustreznega primera. Koordinatorica rubrike je Jana Volk.
V rubriki Kotiček za jeziček študenti koprske slovenistike odgovarjajo na vprašanja o pravilni rabi slovenskega jezika. Rubriko vedno začnemo s prikazom napačne rabe, po teoretični razlagi pa oddajo zaključimo s ponazoritvijo slovnično ustreznega primera. Koordinatorica rubrike je Jana Volk.
Zadnjih nekaj četrtkov smo v jutranji rubriki Kotiček za jeziček spoznavali frazeme, v katerih nastopajo barve. Med drugim ste lahko izvedeli, zakaj pride princ ravno na belem konju, kdo je siva eminenca, in kaj pomeni, če je nekdo na črni listi. Tudi v prihodnjih prispevkih se bomo srečevali z najrazličnejšimi stalnimi besednimi zvezami, le da v njih glavne vloge ne bodo več igrale barve, pač pa lastna imena. Dotaknili se bomo na primer frazemov, povezanih z Luno, ugotavljali, kakšna je povezava svetopisemskega očaka Abrahama s petdesetletnico in kaj se zgodi, če nekoga povoha Matilda. Novi cikel jezikovne rubrike pa začenjamo s prispevkom o frazemu »prestopiti Rubikon«. Prisluhnite študentom Fakultete za humanistične študije in izvedeli boste, kaj omenjena besedna zveza pomeni pa tudi kakšen je njen izvor.
V tokratni oddaji Kotiček za jeziček smo se poglobili v frazeme v povezavi s črno barvo, ki se pojavljajo v slovenskem jeziku, najdemo jih v Slovarju slovenskih frazemov.
Barvni frazemi bodo še nekaj četrtkov stalnica v naši jezikovni rubriki. Doslej smo razkrivali pomen rdeče, rožnate, zelene, bele, rumene in modre v stalnih besednih zvezah, danes je na vrsti črna. Garati kot črna živina, delati na črno, črno zlato in črni oblaki so le nekateri izmed frazemov, ki jih razlagajo študentje FHŠ UP.
V tokratni rubriki Kotiček za jeziček, ki jo pripravljajo študentje Fakultete za humanistične študije, smo se še zadnjič dotaknili barvnih frazemov. Na vrsti je bila siva barva, ki jo med drugim najdemo v frazemih delati oziroma povzročati komu sive lase in siva eminenca. Poznate njun pomen?
Mladi jezikoslovci nadaljujejo z barvnimi frazemi. Ker se bela barva v stalnih besednih zvezah pogosto pojavlja, nadaljujemo z razlago znanih frazemov: bela karavana, beli cirkus, beli prah, bel kot kreda, bela vrana ...
Ste že slišali za trgovino z belim blagom ali za izraz jasno kot beli dan? Veste, zakaj ravno princ na belem konju predstavlja idealnega moškega? Prisluhnite študentom UP FHŠ!
V današnjem prispevku smo se ustavili ob rdeči barvi in med drugim ugotavljali, od kod izvirajo fraze biti rdeč kot kuhan rak, biti v rdečih številkah in imeti rdečo nit.
Z barvami se srečujemo vsak dan, le malokrat pa se verjetno vprašamo, kakšen pomen imajo in kako vplivajo na nas. Tokrat predstavljamo nekaj informacij o modri barvi.
Danes nam barvni frazemi razkrivajo pomen rumene barve. S čim so jo različne kulture povezovale včasih in s čim jo povezujejo danes? Kaj je rumena knjiga in kaj rumeni mediji?
Narava se počasi prebuja in prihaja pomlad, ki bo naravo pisano obarvala. Barve pa se vpletajo tudi v frazeme, ki so tudi pomemben del tako našega jezika kot tudi kulturne dediščine. Raziskave kažejo, da frazeme (pre)malo uporabljamo ter da jih govorci premalo poznamo in razumemo. V svojih prispevkih študenti FHŠ zato predstavljajo pomene izbranih barv in frazemov, povezanih z njimi. Začenjajo z rožnato.
Dvojna imena so v zadnjem času kar popularna, a nam nemalokrat povzročajo preglavice, še posebej, ko jih moramo pregibati ali iz njih tvoriti svojilni pridevnik. Bomo rekli, da smo si sposodili avto Žana Marka ali Žanmarka? Je to Žanmarkov avto ali morda Žanov Markov avto? Jezikovno nebo nam bodo v naslednjih minutah razjasnili študentje FHŠ UP.
Zagotovo se vam je kdaj zgodilo, da ste v neki obupni situaciji, v kateri ste se znašli, kar "skočili iz kože". Pa veste, da obstaja tudi besedna zveza "skočiti čez kožo"?
Tokrat je beseda tekla o števnikih. Katere vrste števnikov poznamo in kdaj jih uporabljamo? Trije hamburgerji najbrž ni enako kot trojni hamburger, toda, ali je prav če naročimo dvojna očala ali dvoje očal, odpremo dvojna vrata ali dvoje vrat?
Danes moram oditi prej ali Danes morem oditi prej? V današnjem prispevku se bomo posvečali pravilni in napačni rabi glagolov morem (v nedoločniku moči) in moram (v nedoločniku morati). Omenjena glagola spadata v skupino naklonskih oz. modalnih glagolov, ob katerih ponavadi stoji neosebna glagolska oblika (nedoločnik), ki ob sebi zahteva glagole premikanja. Predstavljamo ju skupaj, saj sta lahko zamenljiva in se predvsem v pogovornem jeziku pogosto uporabljata napačno, kot na primer: Morem oprati avto namesto Moram oprati avto.
Minuli teden smo izvedeli, kaj so enakoizraznice - besede, ki jih enako zapisujemo oz. izgovorimo, a imajo različne pomene. Če rečemo: "Kos je krasen," sogovornik ne bo vedel, ali imate v mislih ptiča, ki žvrgoli na sosednjem drevesu, ali sodelavca, ki se tako piše in s katerim se res dobro razumete. Glede na to, ali se podoba besed ujema v zapisu ali izgovoru, ločimo enakopisnice in enakozvočnice.
Ste že kdaj slišali za enakoizraznice? To so tiste besede, ki imajo enako izrazno podobo, pomensko pa se popolnoma razlikujejo. Tako se marsikdaj zgodi, da enakoizraznice v pogovoru povzročijo zmedo oz. nesporazum.
Neveljaven email naslov