Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Roman Čas koz makedonskega pisatelja albanskih korenin Luana Starove je brezčasno delo, prevedeno v več kot 20 jezikov. V Slovenj Gradcu pa se v četrtek, prvega avgusta, začenja četrti mednarodni festival kratkega neodvisnega filma SHOTS.
Roman Čas koz makedonskega pisatelja albanskih korenin Luana Starove je brezčasno delo, prevedeno v več kot 20 jezikov
Cankarjeva založba pa je predstavila tri nove prevode v zbirki Moderni klasiki, med drugim roman Čas koz, ki na tragikomičen način opisuje življenje v Makedoniji po drugi svetovni vojni in predstavlja klasiko makedonske književnost. Kmete z ruralnih območij je oblast takrat namreč preselila v Skopje, kjer bi morali postati nov delavski razred. Ti so v mesto prišli s svojimi kozami, ki so bile edini vir njihovega preživetja.
“Oblast je bila prepričana, da so za neuspeh tranzicije v socializem krive koze, jih razglasila za razrednega sovražnika in jih pobila. Tudi danes lahko komu pade na pamet, da prepove nekaj, kar je življenjsko pomembno za ljudi.” – piska spremne besede Lidija Dimkovska
Izšel je tudi roman Načini smrti južnoafriškega pisatelja Zakesa Mdaja. Ljubezenska zgodba bralca potegne v širšo družbeno-politično zgodbo Južne Afrike, ki je v obdobju po koncu apartheida ujeta v vrtinec nasilja, korupcije, revščine in propadanja sistema. Za konec pa so predstavili še delo francoskega pisatelja Tanguya Viela 353. člen kazenskega zakonika, ki je prvoosebna pripoved 50-letnega obtoženca pred preiskovalnim sodnikom, ki nekega dne v čolnu izpluje v dvoje, vrne pa se sam.
V Slovenj Gradcu se v četrtek, 1. avgusta, začenja četrti mednarodni festival kratkega neodvisnega filma SHOTS.
Roman Čas koz makedonskega pisatelja albanskih korenin Luana Starove je brezčasno delo, prevedeno v več kot 20 jezikov. V Slovenj Gradcu pa se v četrtek, prvega avgusta, začenja četrti mednarodni festival kratkega neodvisnega filma SHOTS.
Roman Čas koz makedonskega pisatelja albanskih korenin Luana Starove je brezčasno delo, prevedeno v več kot 20 jezikov
Cankarjeva založba pa je predstavila tri nove prevode v zbirki Moderni klasiki, med drugim roman Čas koz, ki na tragikomičen način opisuje življenje v Makedoniji po drugi svetovni vojni in predstavlja klasiko makedonske književnost. Kmete z ruralnih območij je oblast takrat namreč preselila v Skopje, kjer bi morali postati nov delavski razred. Ti so v mesto prišli s svojimi kozami, ki so bile edini vir njihovega preživetja.
“Oblast je bila prepričana, da so za neuspeh tranzicije v socializem krive koze, jih razglasila za razrednega sovražnika in jih pobila. Tudi danes lahko komu pade na pamet, da prepove nekaj, kar je življenjsko pomembno za ljudi.” – piska spremne besede Lidija Dimkovska
Izšel je tudi roman Načini smrti južnoafriškega pisatelja Zakesa Mdaja. Ljubezenska zgodba bralca potegne v širšo družbeno-politično zgodbo Južne Afrike, ki je v obdobju po koncu apartheida ujeta v vrtinec nasilja, korupcije, revščine in propadanja sistema. Za konec pa so predstavili še delo francoskega pisatelja Tanguya Viela 353. člen kazenskega zakonika, ki je prvoosebna pripoved 50-letnega obtoženca pred preiskovalnim sodnikom, ki nekega dne v čolnu izpluje v dvoje, vrne pa se sam.
V Slovenj Gradcu se v četrtek, 1. avgusta, začenja četrti mednarodni festival kratkega neodvisnega filma SHOTS.
Ženske na robu sta dve igralki, tri zgodbe in šest žensk. Predstava, ki bo premierno na ogled nocoj v gledališču Glej, je nastala na podlagi kratkih zgodb Joséja Luisa Alonsa de Santosa z naslovom Ljubezenske in šaljive slike al fresco. O projektu smo se pogovarjali z igralkama Saro Horžen in Valentino Plaskan. V oddaji pa tudi o festivalu Pregled EKG. Gre za zgoščen pregled delovanja, edine stalne plesne skupine za sodobni ples pri nas, EnKnapGrop, ki jo že od leta 2007 vodi Iztok Kovač.
Letošnje leto je stopetdeseto po rojstvu arhitekta Maksa Fabianija. Vsestranski ustvarjalec, urbanist, arhitekt, oblikovalec, mislec, pisec in izumitelj je vse življenje posvetil ustvarjanju in graditvi. V okviru ''Fabianijevega leta 2015'' bo danes v Mestni hiši v Ljubljani odprtje osrednje pregledne razstave v organizaciji Mestne občine Ljubljana z naslovom ''Maks Fabiani, arhitekt monarhije''. Številne prireditve raznovrstnega program Fabianijevega leta 2015 že potekajo in bodo potekale vse leto po raznih mestih in krajih v Sloveniji, Italiji in Avstriji. Največ večjih prireditev bo v Ljubljani in Novi Gorici. Na Goriškem različne ustanove pripravljajo več kot 20 dogodkov. Program pa se še dopolnjuje. Pretekli konec tedna so v tako imenovani piramidi EXPO GATE 2015 v središču Milana predstavili 'Fabianijeve lučke s secesijskimi vzorci', ki so nastale pod okriljem Slovenske kulturno-gospodarske zveze Gorica.
V Slovenskem stalnem gledališču v Trstu bodo drevi premierno uprizorili Cankarjeve Hlapce. Delo, ki je doživelo krstno uprizoritev leta 1919 prav v Trstu, se vrača tja v sodobni preobleki in v režiji Sebastijana Horvata. Grajsko gledališče Sevnica bo jutri, na svetovni dan lutk, proslavilo peto obletnico svojega delovanja, na sevniškem gradu, na katerem tudi domuje, pripravlja tradicionalno lutkarsko popoldne. Letos je v goste povabilo marionetno skupino iz Prage.
V Trubarjevi hiši literature so dopoldan predstavili devet knjig Evalda Flisarja, enega najbolj prevajanih slovenskih pisateljev in dramatikov. V MGLC pa predstavljajo dve novosti; Janez Knez, pregledna razstava grafike in Spielraum – Izrazi skupne želje umetnice Jasmine Cibic.
Začel se je 18. pripovedovalski festival Pravljice danes, v Lutkovnem gledališču Maribor imajo novo lutkovno predstavo O vili, ki vidi v temi, v SNG Opera in balet Ljubljana pa je na oder stopila Carmen.
V SNG Nova Gorica bodo premierno odigrali predstavo Tartuffe komediografa Jeana-Baptista Poquelina Moliera v režiji Vita Tauferja. Požrešnost je naslov serije fotografij, ki jo fotograf Uroš Abram od danes, 12. marca, do 8. aprila predstavlja v Galeriji Fotografija v Ljubljani. V Muzeju novejše zgodovine Slovenije pa si lahko v okviru postavitve Take vojne si nismo predstavljali do 5. maja ogledate razstavo Živalski mrtvaški ples avtorjev Katarine Toman Kracina in Društva za domače raziskave.
Premiera lutkovne zazibanke ''Lučka, grah in pero'' avtorice in režiserke Katje Povše na Odru pod zvezdami v Lutkovnem gledališču Ljubljana. V Bežigrajski galeriji 2 v Ljubljani razstava ''OM produkcija 40 let (1975-2015), Film, video, fotografija, elektrografija'' od 11. marca do 7. Aprila predstavlja prvi retrospektivni pregled delovanja OM produkcije, izrazito avantgardne umetniške produkcije pri nas. 17. Festival dokumentarnega filma v Ljubljani: film Goli mlade hrvaške avtorice Tihe K. Gudac, ki je 6 let snemala in montirala filmski material, da bi povedala prepričljivo zgodbo o svojem dedu, ki je bil eden od številnih političnih zapornikov v zloglasnem kazenskem taborišču na Golem otoku.
Premiera lutkovne zazibanke ''Lučka, grah in pero'' avtorice in režiserke Katje Povše na Odru pod zvezdami v Lutkovnem gledališču Ljubljana. V Bežigrajski galeriji 2 v Ljubljani razstava ''OM produkcija 40 let (1975-2015), Film, video, fotografija, elektrografija'' od 11. marca do 7. Aprila predstavlja prvi retrospektivni pregled delovanja OM produkcije, izrazito avantgardne umetniške produkcije pri nas. 17. Festival dokumentarnega filma v Ljubljani: film Goli mlade hrvaške avtorice Tihe K. Gudac, ki je 6 let snemala in montirala filmski material, da bi povedala prepričljivo zgodbo o svojem dedu, ki je bil eden od številnih političnih zapornikov v zloglasnem kazenskem taborišču na Golem otoku.
Kaj prinaša 17. Festival dokumentarnega filma, kaj se bo dogajalo na avdiovizualnem dogodku Obrazi glasov/Šum Irene tomažin in o razstavi Sava, Donava in Drina.
Premiera baleta Labodje jezero, Slovenskega narodnega gledališča Maribor in razstava o vesolju v Ljubljani.
''Arhivi - zakladnice spomina'' je naslov razstave, ki jo bodo ob 18-ih odprli v Narodnem muzeju Slovenije – Metelkova v Ljubljani. Pregledna razstava slovenske arhivske dediščine je skupen projekt 10ih arhivov – sedmih državnih in treh cerkvenih, ki hranijo gradivo od 9. stoletja do današnjih dni.. Arhivi na ogled postavljajo tisto najdragocenejše, najpomembnejše in najlepše, kar hranijo. ''Zgodovina knjige skozi knjige: Od prvih zapisov do e-knjige'', delo Rodericka Cavea in Sare Ayad, ki je izšlo pri založbi UMco, prinaša pet tisočletij pripovedi o knjigi.
V Kulturnicah tokrat o dveh festivalih: začenjata se 16. mednarodni feministični in queerovski festival Rdeče zore in Mali ogledni festival uličnega gledališča. Predstavili pa bomo tudi novo plesno premiero POZOR HUD PLES 2: VRNITEV LEGEND.
V Ljubljani se nadaljuje Fabula in začenja Corners. V četrtem dnevu 12. festivala Literature sveta – Fabula bodo trije dogodki: ''Pišem, torej sem'', ''Kdo zdaj tu laže'' in Finale Proznih mnogobojev. Corners – Turning Europe Inside Out (Obrnimo Evropo od znotraj navzven) je inovativna sodelovalna platforma umetnikov in občinstev z robov Evrope, ki se danes začenja v desetih evropskih mestih: Stockholmu, Donostiji oz./San Sebastiánu, Newcastlu na reki Tyne, Zagrebu, Reki, Beogradu, Gdańsku in Bariju in Ljubljani. Corners v Ljubljani vodi Zavod Exodos.
Festival Literaure sveta - Fabula 2015 Krstna uprizoritev predstave Neki novi tipi v Mestnem gledališču ljubljanskem 46. pevska revija Primorska poje
Literatura: Drame je naslov prve knjige dram Emila Filipčiča, pisatelja, performerja in igralca, ki je zaznamoval slovensko dramatiko konec 20. stoletja. V knjigi je devet izbranih Filipčičevih dram – od Keglerja do Sužnja akcije. Kako postati človek je knjiga Aleša Debeljaka. Pesnik in esejist je objavil osem knjig poezije in štirinajst knjig esejev. Kako postati človek je knjiga, ki je novost v avtorjem ustvarjalnem opusu. Ljubezen skozi zgodovino je delo Katarine Majerhold, filozofinje, ki že dobrih dvajset let raziskuje in se ukvarja s filozofijo čustev. Poleg treh domačih je Cankarjeva založba izdala še prevoda del tujih avtorjev: roman Ginster Siegfrieda Kracauerja, enega najpomembnejših in najproduktivnejših nemških intelektualcev, publicistov, kolumnistov, analitikov in socioloških teoretikov 20. stoletja; in delo nizozemskega zgodovinarja knjige Adriaana van der Weela Spreminjanje naše besedilne zavesti. Film: Avtošola režiserja Janeza Burgerja - premierno v Kinu Komuna v Ljubljani.
Premiere: - Krstna uprizoritev besedila Luke Martina Škofa in Blaža Rejca ''Veš poet svoj dolg?'' v Slovenskem ljudskem gledališču v Celju. - ''24 ur'' avtorice Larise Javernik in režiserke Mateje Kokol - prva premiera v tretji sezoni BiTeatra v Kulturnici Lutkovnega gledališča Ljubljana - ''Vsi junaki zbrani'' avtorice Drage Potočnjak v režiji Branka Potočana v Slovenskem mladinskem gledališču Razstavi: - ''Nenad Malešević: Dokumenti / Uvod v študijo prekinjanja'' v Galeriji Photon v Ljubljani - Spominska razstava del akademskega slikarja Apollonia Zvesta v Galeriji Medija v Zagorju
Koncert Jeana Sibiliusa v Kulturnem domu Domžale, začetek festivala sodobnega plesa Gibanica in nov film Jana Cvitkoviča.
Neveljaven email naslov