Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Slovenski kinoteki bo današnji večer posvečen pisatelju in režiserju Borisu Višnovcu, v Prešernovem gledališču Kranj pa bo v petek premiera monodrame Večja od vseh v režiji Alena Jelena.
V Slovenski kinoteki bo današnji večer posvečen pisatelju in režiserju Borisu Višnovcu, v Prešernovem gledališču Kranj pa bo v petek premiera monodrame Večja od vseh v režiji Alena Jelena
V kranjskem Stolpu Škrlovec bo v petek ob osmih zvečer premiero doživela monodrama Roka Vilčnika Večja od vseh. V njej nas odrasla Pika Nogavička uči, da moramo ostati zvesti samim sebi. V svetu, ki nas sili v uniformiranost, je njeno življenje kot svetla luč v temnem tunelu. Njena drugačnost, nesprejemanje togih družbenih pravil in predvsem ohranjanje otroškosti so nam lahko v pomoč, ko se nam zdi, da ne moremo živeti drugače. Monodramo je režiral Alen Jelen.
“Monodrama govori o dejstvu, da smo se v želji po ugajanju drugim, spremenili. In to velikokrat na slabše.”
Slovenski filmski arhiv in Slovenska kinoteka pripravljata večer posvečen Borisu Višnovcu. Diplomirani ekonomist, kasneje pa uspešen pisatelj, je v svojem umetniškem in intelektualnem krogu doživel čas “mlade misli” in soočanja s svetom mladostnih izkušenj, razočaranj, razmislekom ter lovom za prej nedosegljivimi ideali. Poleg klasičnih, že uveljavljenih načinov izražanja kot objavljanja feljtonov, člankov, potopisov in poročanj o življenju v sosednjih in bolj oddaljenih deželah, izpopolnjevanja v umetniški in reportažni fotografiji, se je “zgodil” film.
“To je bilo obdobje med letoma 1960 in 1970, ko sem bil dve leti predsednik kino kluba Ljubljana. V druščini fotografov, športnikov in drugih smo v našem klubu snemali na 8mm kamere, ozvočenje pa smo sinhrono predvajali z magnetofonom.”
Na sporedu bodo trije kratki filmi. Deklica, Odtisi v Barju in Poslikane panjske končnice, so odslikava avtorjevega pestrega režijskega znanja iz časov, ko ameriški filmi še niso narekovali trendov.
V Slovenski kinoteki bo današnji večer posvečen pisatelju in režiserju Borisu Višnovcu, v Prešernovem gledališču Kranj pa bo v petek premiera monodrame Večja od vseh v režiji Alena Jelena.
V Slovenski kinoteki bo današnji večer posvečen pisatelju in režiserju Borisu Višnovcu, v Prešernovem gledališču Kranj pa bo v petek premiera monodrame Večja od vseh v režiji Alena Jelena
V kranjskem Stolpu Škrlovec bo v petek ob osmih zvečer premiero doživela monodrama Roka Vilčnika Večja od vseh. V njej nas odrasla Pika Nogavička uči, da moramo ostati zvesti samim sebi. V svetu, ki nas sili v uniformiranost, je njeno življenje kot svetla luč v temnem tunelu. Njena drugačnost, nesprejemanje togih družbenih pravil in predvsem ohranjanje otroškosti so nam lahko v pomoč, ko se nam zdi, da ne moremo živeti drugače. Monodramo je režiral Alen Jelen.
“Monodrama govori o dejstvu, da smo se v želji po ugajanju drugim, spremenili. In to velikokrat na slabše.”
Slovenski filmski arhiv in Slovenska kinoteka pripravljata večer posvečen Borisu Višnovcu. Diplomirani ekonomist, kasneje pa uspešen pisatelj, je v svojem umetniškem in intelektualnem krogu doživel čas “mlade misli” in soočanja s svetom mladostnih izkušenj, razočaranj, razmislekom ter lovom za prej nedosegljivimi ideali. Poleg klasičnih, že uveljavljenih načinov izražanja kot objavljanja feljtonov, člankov, potopisov in poročanj o življenju v sosednjih in bolj oddaljenih deželah, izpopolnjevanja v umetniški in reportažni fotografiji, se je “zgodil” film.
“To je bilo obdobje med letoma 1960 in 1970, ko sem bil dve leti predsednik kino kluba Ljubljana. V druščini fotografov, športnikov in drugih smo v našem klubu snemali na 8mm kamere, ozvočenje pa smo sinhrono predvajali z magnetofonom.”
Na sporedu bodo trije kratki filmi. Deklica, Odtisi v Barju in Poslikane panjske končnice, so odslikava avtorjevega pestrega režijskega znanja iz časov, ko ameriški filmi še niso narekovali trendov.
Danes ob 22.05 bo na 3. programu Radia Slovenija – programu ARS premiera radijske igre »Ne bojim se ne hudiča ne biriča!« Pregon tihotapke Melhiorce, o usodi Marine Melhiorce, ki ni le tihotapila živega srebra, pač pa je za zdaj tudi najstarejša poimensko znana prekupčevalka s čipkami z Idrijsko-Cerkljanskega. Radijska igra je nastala na podlagi monodrame, v kateri v vlogi Melhiorce nastopa idrijska igralka Metka Pavšič.
Manica Musil že vrsto let ustvarja avtorske slikanice in z njimi osvaja tuje založbe, mednarodni trg in mlade bralce. V večini slikanic nastopajo živali, saj ji to omogoča več ustvarjalne svobode. Trinajst slikanic, med njimi so Koza Cilka, Pobalinska pujsa, Čarobna školjka, Komar Janez in novejše Lev Robi, Slon Stane, Mravljinčar Franc ter Midva sva pujsa, so izšle v 13 prevodih. Avtorica sicer ne šteje držav, v katerih so že izdali njene slikanice, a jih imajo poleg mnogih evropskih držav tudi na Kitajskem, v Turčiji, Pakistanu, Indiji, Braziliji in še kje. Posneti risanke po slikanicah Manice Musil je najnovejši projekt, na to pa uspešna mariborska avtorica še vedno čaka, a naj bi ga slovenski ustvarjalci uresničili, in to v sodelovanju s tujimi koproducenti.
Razstavi v Galeriji Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki
"Nema odmora, dok traje obnova!" je eden izmed stavkov, ki je v besednjaku ostal iz prvih let po drugi svetovni vojni, ko je obnovo takratne države zaznamovalo udarniško delo. Temu je posvečena tudi razstava v Galeriji Prešernove hiše v Kranju, ki jo je z dokumenti iz arhivov in časopisnimi poročili pripravila zgodovinarka Gorenjskega muzeja Marija Kos. Kot pravi, so to bili časi, ki so bili prežeti z evforijo, graditvijo nove države izjemno delovne generacije, novo politično ideologijo in velikimi pričakovanji, ki pa so na koncu marsikomu prinesla lahko tudi velika razočaranja. Razstava bo na ogled do 11. junija 2022.
Ena od novosti na knjižnih policah letošnjega leta je tudi monografija Z znanjem do zvezd, v kateri so svoje spomine in zapise strnili nekateri inštruktorji in zdravniki, ki so v preteklosti delili svoje znanje domačinom v Slovenski šoli za nepalske vodnike v Manangu v Nepalu. Šolo je ustanovil Aleš Kunaver, in to ravno leta 1979, ko se je tam spisala še ena pomembna zgodba: slovenski alpinisti so po novi smeri dosegli vrh Everesta. Knjigo, ki je izšla pri Planinski založbi, je uredila Mojca Volkar Trobevšek, ki v branje priporoča slednje.
Ena od novosti na knjižnih policah letošnjega leta je tudi monografija Z znanjem do zvezd, v kateri so svoje spomine in zapise strnili nekateri inštruktorji in zdravniki, ki so v preteklosti delili svoje znanje domačinom v Slovenski šoli za nepalske vodnike v Manangu v Nepalu. Šolo je ustanovil Aleš Kunaver, in to ravno leta 1979, ko se je tam spisala še ena pomembna zgodba: slovenski alpinisti so po novi smeri dosegli vrh Everesta. Knjigo, ki je izšla pri Planinski založbi, je uredila Mojca Volkar Trobevšek, ki v branje priporoča slednje.
V Ljubljani je pred časom potekal drugi simpozij o praksah razstavljanja umetnosti, arhitekture in oblikovanja na Slovenskem. Na njem so obravnavali izbrane razstave, umetnostne institucije in druge fenomene s področja razstavljanja v kronološkem loku ter z najrazličnejših vidikov. Na primer, naše prvo prizorišče, postavljeno izrecno za razstavljanje likovne umetnosti je bil Jakopičev paviljon, ki je bil po načrtih Maksa Fabianija zgrajen leta 1909. Kje pa so naši likovni umetniki, slikarji razstavljali prej? O tem nam je več povedala izredna profesorica za umetnostno zgodovino na Filozofski fakulteti v Ljubljani, doktorica Beti Žerovc.
Od Hutterjevega bloka v centru do pravkar dograjene soseske Pod Pekrsko gorco na drugi strani mesta v kontekstu razstave Sto let organizirane stanovanjske gradnje, ki se v prilagojeni različici seli v Maribor.
Razstava v Koroški galeriji likovnih umetnosti, založba Kulturni center Maribor praznuje 30-letnico delovanja.
V Narodnem muzeju Slovenije so odprli virtualno razstavo Zgodbe iz davnine. Potovanje v nekdanje pokrajine, ki je nastala v okviru evropskega projekta Arheološke eKrajine Podonavja in bo odslej del stalne arheološke razstave Zgodbe s stičišča svetov. Na njej predstavljajo najnovejše vizualizacije edinstvene arheološke krajine v deželah ob reki Donavi. Tako je mogoče ob pomoči posebnih oča ali računalniških tablic doživeti železnodobna in rimska naselja. V železnodobnem gradišču Ulaka lahko obiskovalci muzeja virtualno obiščejo kovačijo in si ogledajo kovaško orodje, ognjišče in talilnico. V avstrijski višinski naselbini vstopijo v gomilo, si ogledajo ritualne predmete in se udeležijo pogrebnega rituala.
Na spletnem portalu rtvslo.si si lahko preberete prvo zgodbo projekta "30 let. 30 zgodb.", v katerem bo 30 slovenskih pisateljev in publicistov v kratkih zgodbah opisalo njihovo izkušnjo, zgodovinski dogodek ali osebo, povezano z Združenim kraljestvom. Letos namreč obeležujemo 30. obletnico vzpostavitve diplomatskih odnosov med Slovenijo in Združenim kraljestvom, ter 30-letnico delovanja British Councila v Sloveniji. Uredništvo nad tem literarnim projektom je prevzela Renata Zamida, sicer vršilka direktorice Centra Rog in naša današnja sogovornica v rubriki Knjižno priporočilo.
"London sem prvič obiskal leta 1982. Star sem bil sedemnajst let. Ne, ni bilo tako imenitno, kot sem si predstavljal, da bo: resda sem odkril National Theatre, ki je še vedno moje najljubše poslopje na svetu, vendar pa sem se bolj ukvarjal s tem, kako bi se lahko kljub železničarski stavki nekako prebil v Pariz, ki je bil naslednja postaja na mojem prvem velikem potovanju." Tako svojo prvo izkušnjo z Združenim kraljestvom v kratki zgodbi opiše esejist in prevajalec Tadej Zupančič, ki od leta 1991 živi v Londonu. Na letošnjo 30. obletnico vzpostavitve diplomatskih odnosov med Slovenijo in Združenim kraljestvom, ter 30-letnico delovanja British Councila v Sloveniji bo spomnil projekt "30 let. 30 zgodb." V njem bo 30 slovenskih pisateljev in publicistov v kratkih zgodbah opisalo njihovo izkušnjo, zgodovinski dogodek ali osebo, povezano z Združenim kraljestvom. Zgodbe bodo vsak teden objavljene na spletnem portalu RTVSLO.si, prva, ki jo je napisala Valentina Smej Novak, že danes.
V oddaji Prostor smo se odpravili v predverje beneškega Arzenala, velikega, morda celo največjega razstavnega prostora sodobne umetnosti na svetu, ki pa je del gigantske likovne manifestacije 59. nebeškega bienala.
Po istoimenskem filmu bodo nocoj v Slovenskem mladinskem gledališču v Ljubljani premierno uprizorili predstavo TV-mreža. Satirično črno komedijo o izmišljeni televizijski postaji, ki se sooča s slabo gledanostjo, je po scenariju Paddyja Chayefskega leta 1976 režiral Sidney Lumet. Film je na 49. podelitvi oskarjev dobil 4 nagrade: oskarja za izvirni scenarij in tri za igralske stvaritve.
V Ljubljani se bo začel mednarodni festival žanrskega filma Kurja polt 2022. Odprtje festivala bo ob 20.30 uri v Kinodvoru s projekcijo filma Slab dan v Black Rocku Johna Sturgesa. Letošnji, deveti festival se po lanski hibridni različici vrača v kino: v dvorani Kinodvora in Slovenske kinoteke, z izborom filmov različnih zvrsti in s spremljevalnim programom. Potekal bo do nedelje, 24. aprila.
"Verjamem, da se ljudje za stvari ne bomo bojevali in nam zanje ne bo mar, če jih ne bomo imeli radi." Tako pravi britanski fotograf Simon Norfolk. Čeprav je več kot 20 let delal na vojnih območjih od Afganistana do Severne Irske, se nima ne za fotoreporterja niti za vojnega fotografa. Zanimajo ga posledice spopadov, kaj so ti pustili na nekem območju in kaj je v nekdanjih britanskih kolonijah ostalo od Britanskega imperija. Rad reče, da je bolj kot fotograf arheolog. Zadnja leta se ukvarja s fotografiranjem posledic podnebnih sprememb, predvsem ledenikov. Ljudi želi prepričati, da bi se ob pogledu na njegove fotografije v ledenike zaljubili in tako spremenili svoj odnos do narave. Fotografije iz dveh serij Simona Norfolka so na ogled v Galeriji Jakopič v Ljubljani na razstavi TALJENJE Podobe podnebnih sprememb.
Peter Baroš je vodja SIGIC – Slovenskega glasbenoinformacijskega centra, ki se ukvarja s predstavljanjem in promocijo slovenske glasbe doma in na tujem. Je koordinator iniciative za glasbeni izvoz slovenske glasbe Music Slovenia, v imenu SIGIC-a sodeluje tudi pri snovanju konferenčnega programa showcase festivala MENT Ljubljana. Na mednarodni ravni je dejaven v zvezi HEMI, ki združuje 9 držav vzhodne, centralne in jugovzhodne Evrope in si prizadeva za uravnotežen razvoj in enake možnosti za evropski glasbeni sektor. Je podpredsednik svetovnega združenja glasbenoinformacijskih centrov IAMIC in je tudi osrednji producent prireditve Praznik glasbe, slovenske različice Fete de la Musique, ki vsako leto 21. junija po vsem svetu zaznamuje svetovni dan glasbe. Po izobrazbi je diplomirani filozof in sociolog kulture. Več let je deloval kot svetovalec za glasbo na Ministrstvu za kulturo, širši javnosti pa je poznan tudi kot saksofonist in klaviaturist skupine Zaklonišče prepeva. Kakšno je njegovo priporočilo za poslušalce in poslušalke Vala 202?
V Mariboru je bila včeraj prva javna predstavitev najnovejšega, že 12. romana pisatelja Draga Jančarja z naslovom Ob nastanku sveta. Odločitev, da bo premierna predstavitev prav v Mariboru, je bila samoumevna, so povedali v založbi Beletrina. Pisatelj je namreč tudi to literarno pripoved postavil v svoje rojstno mesto. V zgodbi se prepletajo zgodovinski dogodki, sanjski prizori, biblijske zgodbe in otroški spomini protagonista Danijela.
Prijatelji bodo prijatelji je naslov razstave v Centru in Galeriji P 74 v Ljubljani, ki je tudi uvod novega raziskovalnega projekta o področjih vizualne umetnosti in kulture v sedemdesetih letih dvajsetega stoletja v Sloveniji. Do konca aprila je na ogled izbor del predstavnikov kontrakulture šestdesetih in zgodnjih sedemdesetih let Aleša Kermaunerja, Matjaža Hanžka, Vojina Kovača Chubbyja, Ivana Volariča-Fea, Draga Dellabernardine in Daliborja Borija Zupančiča ter predstavitev ljubljanskega društva Forum.
Pretekli teden je minilo 30 let od začetka obleganja Sarajeva, to se je začelo 5. aprila 1992 in je trajalo 1.425 dni. V Galeriji Vžigalica v Ljubljani so se z razstavo z naslovom Zgodilo se je čisto blizu nas, na ogled bo do 8. maja, spomnili na takratne dogodke z osebnimi spomini pregnancev iz Bosne in Hercegovine, ki so se pred tremi desetletji zatekli v Slovenijo. Gre za prvi del razstave, drugi del bo na ogled v Galeriji Vodnikove domačije, ki je pred tremi desetletji, podobno kot KUD Franceta Prešerna, pregnancem ponudila prostor za umetniško ustvarjanje, ljudje namreč takrat niso imeli prav veliko možnosti za vključevanje v družbo. Razstava v Galeriji Vodnikove domačije bo na ogled od 14. aprila do 5. junija.
Neveljaven email naslov