Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Malteški avtor in vizualni umetnik se ukvarja s položajem milenijcev in generacije Z, preučuje vplive družbenih medijev, nostalgijo in vprašanja identitete, dinamike spolov, minevanja časa, intimnih odnosov in družbenih razredov, pa tudi hitrega razvoja in preoblikovanja družbenega tkiva.
Prevajalka Petra Meterc,
igralec Filip Mramor,
urednik oddaje Vlado Motnikar,
glasbeni opremljevalec Luka Hočevar,
mojster zvoka Matjaž Miklič.
Režija: Saška Rakef.
Posneto avgusta 2024.
40 epizod
Kratek večerni sprehod po poeziji in prozi različnih domačih in tujih avtorjev in avtoric v vrhunski interpretaciji dramskih igralk in igralcev. Skupni imenovalec nokturnov je njihova raznolikost, njihov razpon sega od klasikov do sodobnikov.
Malteški avtor in vizualni umetnik se ukvarja s položajem milenijcev in generacije Z, preučuje vplive družbenih medijev, nostalgijo in vprašanja identitete, dinamike spolov, minevanja časa, intimnih odnosov in družbenih razredov, pa tudi hitrega razvoja in preoblikovanja družbenega tkiva.
Prevajalka Petra Meterc,
igralec Filip Mramor,
urednik oddaje Vlado Motnikar,
glasbeni opremljevalec Luka Hočevar,
mojster zvoka Matjaž Miklič.
Režija: Saška Rakef.
Posneto avgusta 2024.
Besedilo s povsem »morsko« ali bolje »sredozemsko« tematiko: O soli. Gre za odlomke iz Mediteranskega brevirja hrvaškega pisatelja Predraga Matvejeviča v prevodu Vasje Bratina, knjige, ki na poznavalski, a hkrati privlačen način opisuje pojave, predmete, navade, zgodovino, zemljepis, lingvistiko in še kaj Sredozemlja, čemur v teh dopustniških dneh, ko smo nekateri z delom Sredozemlja morda še bolj povezani, namenjamo prenekatero misel. O soli, torej. Igralec Branko Jordan, glasbena opremljevalka Sara Železnik, mojster zvoka Mirko Marinšek, režiser Klemen Markovčič, urednica oddaje Tadeja Krečič Scholten. Produkcija 2009.
Slovenski pesnik in pisatelj Dušan Šarotar bo v središču pozornosti na bližajočem se mednarodnem literarnem festivalu Vilenica. Izbrali smo nekaj pesmi v prozi iz njegove najnovejše zbirke Nikomah poroča. Knjiga se nanaša na Aristotelovo Nikomahovo etiko, saj je prav etični premislek tudi v središču Šarotarjeve poetične knjige. Interpretira Blaž Šef, glasbena oprema Luka Hočevar, zvok in montaža Urban Gruden, režija Saška Rakef, redakcija Tesa Drev Juh, produkcija 2024.
Izbor novih pesmi Marjana Strojana tematizira intimen odnos med njo in njim, odnos, ki bi ga zaradi fragmentarnosti in razprtosti opisa težko imenovali ljubezen, še teže pa bi ga imeli za golo mimobežnost, saj je v njem nekaj globljega, pa tudi težjega. Pesmi so nenaslovljene in – razen ene – pisane v prostem, nerimanem verzu z izrazitim ritmom. Njihovo prefinjeno liričnost odlikuje zanimiv preplet naravnega in urbanega. Avtor literarnega dela: Marjan Strojan; interpret: Aleš Valič; režija: Špela Kravogel in Saška Rakef; glasbeni opremljevalec: Luka Hočevar; mojster zvoka: Urban Gruden; urednica oddaje: Tina Kozin; produkcija leta 2024.
Francoski dramatik, pesnik in diplomat Paul Claudel (1868–1955) je bil od svojega osemnajstega leta predan katolik. Za svojega pesniškega učitelja je pogosto navajal Stéphana Mallarméja, vendar je bila njegova poezija precej dostopnejša, predvsem pa bolj povezana s katolicizmom. Čeprav Claudel slovi kot pomemben dramatik iz srede 20. stoletja, je njegova religiozna poezija še danes vznemirljiva in nagovarja številne kristjane. Na praznik Marijinega vnebovzetja objavljamo tri njegove pesmi, med katerimi je tudi Čuječa Marija. Prevajalec je Marko Marinčič, interpret Aleš Valič, režiserka Saška Rakef, glasbeni opremljevalec Luka Hočevar, tonski mojster Urban Gruden, urednik oddaje pa Gregor Podlogar. Leto nastanka: 2024.
Poljski literarni ustvarjalec Czesław Miłosz (1911–2004), ki je leta 1980 dobil Nobelovo nagrado za književnost, je danes znan kot celovit pesnik 20. stoletja, ki je v poeziji pozornost posvečal tudi filozofskim temam ter razmišljanju o življenju in svetu, mnogokrat pa so njegove pesmi povezane še s temo narave. Prevajalka Katarina Šalamun Biedrzycka, interpret Aleksij Pregarc, režiserka Ana Krauthaker, glasbeni opremljevalec Marko Stopar, tonski mojster Mirko Marinšek, urednika oddaje Vlado Motnikar in Gregor Podlogar, leto nastanka 2003.
Jasmin B. Frelih je prepoznavno ime na slovenskem literarnem prizorišču, njegov zadnji roman Ledeni možje je izšel lani. Pronicljivi pisatelj je mednarodno literarno kritiko prepričal že s prvencem Na/pol, ki je prejel nagrado za evropsko književnost. Nagrajena je bila tudi njegova zbirka esejev Bleda svoboda – leta 2018 je dobila Rožančevo nagrado. Leta 2015 se je preizkusil v kratki prozi in izdal zbirko Ideoluzije, iz katere je zgodba Skandinavske krste. Zgodbo odlikujejo dovršen slog, jezikovna polnost ter spretno preigravanje različnih referenc. Interpretka: Lea Cok, režiser: Klemen Markovčič, glasbena opremljevalka: Nina Kodič, tonski mojster: Nejc Zupančič, urednici oddaje: Tina Kozin, Ana Rozman, leto nastanka: 2017.
"Iskalci časa, na videz vedno mirni in urejeni, le včasih zakričijo, tako izkrivljeno in tako hudobno, da boli tistega, ki jih ima priložnost slišati, in ne ve, ali je to naklonjenost življenju ali ljubezni, ki jim jo posveča," zapiše Barbara Pogačnik v Iskalcih časa, enem izmed kratkih besedil v prozi, ki bi jih lahko opredelili kot kratke pripovedi, čeprav se ponekod približujejo pesmi v prozi. Iskalci časa so seveda metafora, tako kot še številne podobe, okoli katerih Barbara Pogačnik gradi svoja prozna besedila. Prav metaforična, simbolna in ritmična narava njihove govorice je tudi tisto, kar jih, ob drugem, približuje avtoričini poeziji. Interpretka Vesna Jevnikar, režiserka Ana Krauthaker, glasbeni opremljevalec Luka Hočevar, mojstrica zvoka Sonja Strenar, urednica oddaje Tina Kozin, posneto leta 2018.
Drugi del ciklusa Dekameron C-19 se z današnjim dnem izteka. Med pripovedovalci doslej ni spregovoril samo še Dioneo. Tudi tokrat ne bo, zakaj ne, bomo izvedeli v zgodbi, ki jo o njem, velikem Dioneu, posmehljivo pripoveduje Pampinea. Pripovedovalci so zbrani v eni izmed hiš pod Rožnikom, mednje pa se je očitno pritihotapil nepovabljen mikrogost. Zgodbo interpretira Lena Hribar. Glasbena oprema Darja Hlavka Godina, ton in montaža Matjaž Miklič in Gal Nagode, režija Ana Krauthaker in Špela Kravogel.
Nekatere stvari je težko pripovedovati na glas ali pa jih sploh ni mogoče. Ena od takih zgodb z naslovom Navaden dan je Fiamettina, ki svoje zgodbe ne pripoveduje drugim, ampak sebi. Potiho. Tudi zato smo jo podnaslovili Potop v Fiametto. Zgodba je iz prvega dela ciklusa, ko so naši pripovedovalci preživljali karanteno v hotelu enega izmed smučišč. V Fiametto sta se vživeli pisateljica Leonora Flis in igralka Barbara Medvešček, glasbeno je oddajo opremila Darja Hlavka Godina, ton in montaža Matjaž Miklič in Gal Nagode, režija Špela Kravogel in Ana Krauthaker.
Še vedno smo v poletju leta 2020. Pripovedovalci so zbrani v eni od hiš pod Rožnikom in besedo prevzema Lauretta. Lauretta je ob prvem valu v hotelu ob smučišču pripovedovala "kratko, tragično enodejanko o zadnjih mesecih življenja ostarele dame", vendar ne brez humornih iskric. Tudi tokrat je podobno. Zgodbo Ded bi lahko podnaslovili "kratka tragična enodejanka o zadnjih dneh življenja hudobnega starca". V pripovedovalko Lauretto sta se vživeli pisateljica Živa Škrlovnik in dramska igralka Asja Kahrimanović. Glasbena oprema, Darja Hlavka Godina, ton in montaža Matjaž Miklič in Gal Nagode, režija Ana Krauthaker in Špela Kravogel.
Pripovedovalci zgodb Dekamerona C-19 so se med poletnim rahljanjem ukrepov zbrali v hiši nedaleč od Rožnika in si začeli pripovedovati zgodbe. Po Filostratovi in Fiamettini zgodbi pa se je zgodilo nekaj nenavadnega: srečali so se z Giovannijem, on pa jim je pozneje poslal svojo zgodbo. V prvem odstavku preberemo besede: "To je bilo na začetku, v prvem letu epidemije, ko se je maškarada stopnjevala, ko so teorije zarot cvetele … Le o eni kategoriji, o posebni vrsti ljudi, ni bilo niti ene same besede. Zato bom, kot kronist nenavadnih dogajanj tistega časa, to zgodovinsko krivico zdaj poizkusil popraviti." Giovanni, vanj sta se vživela pisatelj Zoran Knežević in dramski igralec Benjamin Krnetić, je zgodbo pomenljivo naslovil Ljubezen v času korone. Glasbena oprema: Darja Hlavka Godina, ton in montaža: Gal Nagode in Matjaž Miklič, režirala je Ana Krauthaker.
Ob poletnem sproščanju ukrepov ob epidemiji so se naši pripovedovalci srečali v hiši pod ljubljanskim Rožnikom in si pripovedovali zgodbe. Pripovedovanje je odprl Filostrato - Sarival Sosič z zgodbo Na drevesu, besedo pa ta teden predaja Fiametti, v katero se je vživela Zarja Vršič. Fiametta je blogerka, ki je lani ob izbruhu epidemije "svetovnemu spletu in milijardam neznanih obrazov", kot se je izrazila, "oznanjala vojna poročila s prve frontne črte karantenskega mučeništva". Tokrat je njena zgodba obrnjena v preteklost - naslovila jo je Kako sem postala - namreč blogerka. Oddajo so oblikovali: dramska igralka Miranda Trnjanin, glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, tonska mojstra Matjaž Miklič in Gal Nagode ter režiserki Ana Krauthaker in Špela Kravogel.
Lani poleti so se ukrepi ob pandemiji nekoliko sprostili, tudi v svetu pripovedovalcev Dekamerona C-19. Ti so se srečali v hiši pod Rožnikom in si, kaj pa drugega, povedali nekaj zgodb. Besedo je najprej dobil Filostrato. Sarival Sosič ... Zgodbo interpretira Jožef Ropoša.
Elisse, stare, grenke tetke, kot se je v prvi zgodbi opisala ena od pripovedovalk, pisateljic Dekamerona C-19, ne karantena ne virus nista kaj prida prizadeli - očitno pa jo vedno prizadene nepravočasnost, še posebej v okviru kurirske službe ... in ne glede na razmere. Prejšnjič se je Elissa razgovorila in razpisala o svojih demonih, tokrat pa ji omenjeni kurirski demon razbije božično pravljico - zgodba z naslovom Nepravočasni čevlji se namreč odvija v zadnjih dneh prejšnjega leta. V Elisso se je znova vživela mlada pisateljica Urška Sajko, besedilo tokrat interpretira dramska igralka Nina Valič, glasbena oprema Darja Hlavka Godina, ton in montaža Mirta Berlan in Urban Gruden, režija Špela Kravogel.
Panfila smo na začetku cikla, med preživljanjem karantene v zapuščenem hotelu na robu smučišča, ujeli med pisanjem družinske kronike in razvozlavanjem skrivnostnih besed njegove babice. Ta zgodba se po svoje nadaljuje; tokrat je v središču na posteljo priklenjeni Panfilo (še vedno v hotelu ob smučišču), njegovo zgodbo pa je predala naprej Pampinea, o kateri Panfilo ni prepričan, da je res ona. Lahko bi bila tudi njegova babica. V Panfilovo pripovedovanje, njegove karantenske zadrege in nezgode, sta se znova vživela pisatelj Štefan Kardoš in dramski igralec Uroš Potočnik. Glasbena oprema Darja Hlavka Godina, ton in montaža Mirta Berlan in Urban Gruden, režija Špela Kravogel.
Za nami so že pripovedi Filomene, Emilije in Pampinee, sledi pa zgodba Neifile, v katero se je znova vživel Rudi Podržaj. Pripoved z naslovom Gospoda Mutomba dohiti življenje seže na drug, toplejši konec sveta, v njej pa se vse vrti okrog tega, kako noseča hčerka naslovnega gospoda ob rojstvu poleg otroka nepričakovano dobi še vsaj enega sorodnika povrhu. Zgodbo interpretira dramska igralka Sabina Kogovšek. Oddajo so oblikovali še glasbena opremljevalka Darja Hlavka Godina, mojstra zvoka Mirta Berlan in Urban Gruden ter režiserka Špela Kravogel.
Se še spomnite Pampinee – pripovedovalke, ki je ves cikel Dekameron C-19 spravila v tek? Lani aprila je z njo v zapuščen hotel na robu smučišča prišlo devet književnikov, devet Boccaccievih pripovedovalcev, ki so morali v tritedensko karanteno. Ti časi so mimo, ni pa minilo razsajanje virusa. Tudi tokrat se je v Pampineo vživela Natalija Šimunović in se v zgodbi Telo nad duhom potopila v zabaven filozofski dialog med telesom in duhom covidne bolnice – presenetljivo ali pa tudi ne – ob spremljavi glasbe Zdravka Čolića. Zgodbo interpretira dramska igralka Mojca Fatur. Oddajo je glasbeno opremila Darja Hlavka Godina, posneli in tonsko obdelali sta jo Mirta Berlan in Sonja Strenar, režija Špela Kravogel.
Nov petek nova zgodba Dekamerona C-19 – tokrat jo preostalim pripovedovalcem, podobno kot Lauretta prejšnji teden, virtualno pripoveduje Emilija – Mateja Perpar. V zgodbi Duh je trdoživ, toda meso je bilo izvrstno z dobro mero komike, tudi bridke, naslika življenje sveže ločenke, ki ji ponudi streho nad glavo njena težavna mama. Interpretira jo dramska igralka Maja Martina Merljak, glasbena oprema Darja Hlavka Godina, ton in montaža Mirta Berlan in Sonja Strenar, režija Špela Kravogel.
S 5. februarjem nadaljujemo čisto poseben cikel z naslovom Dekameron C-19, ki je bil premierno na sporedu aprila in maja leta 2020. Takrat smo slišali enajst zgodb devetih slovenskih avtorjev. Od februarja do aprila pa jim bomo ob petkih pridružili dvanajst novih zgodb. S sedmimi že znanimi slovenskimi pisateljicami in pisatelji iz prvega dela cikla, Natalijo Šimunović s Pampinejo, Matejo Perpar z Emilijo in Lauretto, Anjo Mugerli s Filomeno, Sarivalom Sosičem s Filostratom, Rudijem Podržajem z Neifile, Štefanom Kardošem s Panfilom in Urško Sajko z Elisso so se v novem delu cikla ustvarjalno prepletli Zarja Vršič s Fiametto, Živa Škrlovnik z Lauretto, Leonora Flis s Fiametto in Zoran Knežević kot skrivnostni novi lik Giovanni. Okvirna zgodba se tokrat ne dogaja več v hotelu na robu smučišča, ampak si pripovedovalci zgodbe pripovedujejo virtualno ali v obdobju poletnega rahljanja ukrepov v hiši blizu ljubljanskega Rožnika. Znova pa gre za edinstven pisateljski poskus sobivanja v skupni fikciji z novim/starim vodilnim motivom, odnosom med duhom in telesom ter boccaccievskim poudarkom na telesu ter blagem humorju ali popoprani komiki – zgodbe smo uvrstili tudi v petkov okvir Literarnih nokturnov Na valovih humorja. V zgodbi Tango za vse Filomena - Anja Mugerli humorno pripoveduje o osamljenosti in želji po dotiku.
Veronika Simoniti je avtorica zbirk kratke proze Zasukane štorije in Hudičev jezik ter romana Kameno seme. Njena zgodba June in Venice obravnava izkušnjo odhajanja ljube osebe na drugi svet, v ospredje pa je postavljen ranljiv odnos med materjo in hčerjo. Leta 2013 je avtorica zanjo prejela prvo nagrado na Arsovem natečaju za najboljšo kratko zgodbo.
Neveljaven email naslov