Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Adam Bohorič je za Krčane izredno pomembna osebnost, rodil se je v bližnji Brestanici leta 1520, v Krškem ustanovil šolo in deloval kot učitelj, pri katerem se je šolal tudi Jurij Dalmatin. V Krškem z Bohoričevim letom obeležujejo 500. obletnici rojstva Adama Bohoriča, utemeljitelja slovenskega jezika in prve spisane slovnice v 16. st.. Številne dogodke so načrtovali v tem letu, a jih zaradi epidemije prestavljajo na čas, ko bodo kulturne ustanove znova odprte. Bohoričevo leto zato podaljšujejo v letu 2021. V začetku leta so uspeli izdati spominsko poštno znamko - 500 let rojstva Adama Bohoriča. O tem v pogovoru z dopisnico Suzano Vahtarič, ki bo v zgodbo pripeljala tudi bibliobus in 180 brežiške pošte.
Z dopisnico Suzano Vahtarič iz Posavja o Bohoričevem letu
Adam Bohorič je za Krčane izredno pomembna osebnost, rodil se je v bližnji Brestanici leta 1520, v Krškem ustanovil šolo in deloval kot učitelj, pri katerem se je šolal tudi Jurij Dalmatin.
V Krškem z Bohoričevim letom zaznamujejo 500. obletnico rojstva Adama Bohoriča, utemeljitelja slovenskega jezika in prve spisane slovnice v 16. stoletju. Številne dogodke so načrtovali v tem letu, a jih zaradi epidemije prestavljajo na čas, ko bodo kulturne ustanove znova odprte. Bohoričevo leto zato podaljšujejo v leto 2021. V začetku leta jim je uspelo izdati spominsko poštno znamko, 500 let od rojstva Adama Bohoriča.
Direktorica Kulturnega doma Krško Darja Planinc: "Moram pa poudariti, da je osrednji cilj Bohoričevega leta vendarle dosežen, to je izdaja stripa, ki predstavlja delo Bohoriča in slovenskih reformatorjev, in če kaj, je potem v tem času branje edina dejavnost, ki ni prepovedana, ampak zelo zaželena in strip je ugledal luč dan pred dnevom reformacije in je ta hip eno najbolj prodajanih knjižnih del, kar nas zelo veseli."
Koordinator projekta Žiga Kump iz Kulturnega doma Krško: "Kot smo videli, je v Cankarjevem letu Zavod Škrateljc izdal precej odmeven projekt Cankar v stripu, zato smo se obrnili na Zavod in hitro ugotovili, da imamo odlično idejo in okoli sebe zbrali to ekipo; Boštjana Gorenca - Pižama, Jaka Vukotiča in dr. Kozma Ahačiča, začeli snovati koncept stripa in tako je ta strip nastajal. Na eni strani spremljamo zgodbo Adama Bohoriča in Jurija Dalmatina, njuno osebno in profesionalno življenjsko pot, skozi to, speto z njunima usodama, tudi zgodbo o dveh temeljnih delih, ki so utemeljevali slovenski knjižni jezik, z Dalmatinovim prevodom Biblije in z Bohoričevo slovnico, skratka to je ta finale te stripovske zgodbe."
Zaživela potujoča knjižnica
Dobrodošla novost v Posavju v tem času omejevanja gibanja je potujoča knjižnica, ki so jo na pot pospremili oktobra, tako pridejo knjige skoraj do domačih vrat. Posavski bibliobus je poseben, edinstven projekt, ker združuje pet posavskih občin in njune štiri knjižnice (Valvasorjevo Knjižnico Krško, Knjižnico Brežice, Knjižnico Sevnica in Knjižnico Laško). Nedavno je ob Tednu splošnih knjižnic posavska potujoča knjižnica prejela nagrado Združenja splošnih knjižnic.
Sto osemdeset let pošte v Brežicah
V Posavskem muzeju Brežice je na ogled razstava ob 180. obletnici prve pošte v Brežicah, ki so jo pripravili člani Društva zbirateljev Verigar Brežice Franjo B. Gregl, Vekoslav Krahulec, Gregor Avsec in Aleksander Rožman, ki je tudi pobudnik zaznamovanja jubileja. Razstava je bila odprta 1. decembra, na dan, ko je bila leta 1840 ustanovljena pošta v Brežicah, ki je imela prvi sedež prav v gradu.
Ob tem so bili izdani tudi priložnostna znamka in žig, ki so del razstave, na ogled so žigi brežiške pošte od njenih začetkov do danes, in filatelistični kolaž z brežiškimi starejšimi in novejšimi motivi na razglednicah, ter stare kuverte, dopisnice in službene dopisnice z različnimi vrstami žigov.
231 epizod
Nastavimo na lokalni čas in dopisnike po Sloveniji vprašamo koliko je ura v njihovem kraju.
Adam Bohorič je za Krčane izredno pomembna osebnost, rodil se je v bližnji Brestanici leta 1520, v Krškem ustanovil šolo in deloval kot učitelj, pri katerem se je šolal tudi Jurij Dalmatin. V Krškem z Bohoričevim letom obeležujejo 500. obletnici rojstva Adama Bohoriča, utemeljitelja slovenskega jezika in prve spisane slovnice v 16. st.. Številne dogodke so načrtovali v tem letu, a jih zaradi epidemije prestavljajo na čas, ko bodo kulturne ustanove znova odprte. Bohoričevo leto zato podaljšujejo v letu 2021. V začetku leta so uspeli izdati spominsko poštno znamko - 500 let rojstva Adama Bohoriča. O tem v pogovoru z dopisnico Suzano Vahtarič, ki bo v zgodbo pripeljala tudi bibliobus in 180 brežiške pošte.
Z dopisnico Suzano Vahtarič iz Posavja o Bohoričevem letu
Adam Bohorič je za Krčane izredno pomembna osebnost, rodil se je v bližnji Brestanici leta 1520, v Krškem ustanovil šolo in deloval kot učitelj, pri katerem se je šolal tudi Jurij Dalmatin.
V Krškem z Bohoričevim letom zaznamujejo 500. obletnico rojstva Adama Bohoriča, utemeljitelja slovenskega jezika in prve spisane slovnice v 16. stoletju. Številne dogodke so načrtovali v tem letu, a jih zaradi epidemije prestavljajo na čas, ko bodo kulturne ustanove znova odprte. Bohoričevo leto zato podaljšujejo v leto 2021. V začetku leta jim je uspelo izdati spominsko poštno znamko, 500 let od rojstva Adama Bohoriča.
Direktorica Kulturnega doma Krško Darja Planinc: "Moram pa poudariti, da je osrednji cilj Bohoričevega leta vendarle dosežen, to je izdaja stripa, ki predstavlja delo Bohoriča in slovenskih reformatorjev, in če kaj, je potem v tem času branje edina dejavnost, ki ni prepovedana, ampak zelo zaželena in strip je ugledal luč dan pred dnevom reformacije in je ta hip eno najbolj prodajanih knjižnih del, kar nas zelo veseli."
Koordinator projekta Žiga Kump iz Kulturnega doma Krško: "Kot smo videli, je v Cankarjevem letu Zavod Škrateljc izdal precej odmeven projekt Cankar v stripu, zato smo se obrnili na Zavod in hitro ugotovili, da imamo odlično idejo in okoli sebe zbrali to ekipo; Boštjana Gorenca - Pižama, Jaka Vukotiča in dr. Kozma Ahačiča, začeli snovati koncept stripa in tako je ta strip nastajal. Na eni strani spremljamo zgodbo Adama Bohoriča in Jurija Dalmatina, njuno osebno in profesionalno življenjsko pot, skozi to, speto z njunima usodama, tudi zgodbo o dveh temeljnih delih, ki so utemeljevali slovenski knjižni jezik, z Dalmatinovim prevodom Biblije in z Bohoričevo slovnico, skratka to je ta finale te stripovske zgodbe."
Zaživela potujoča knjižnica
Dobrodošla novost v Posavju v tem času omejevanja gibanja je potujoča knjižnica, ki so jo na pot pospremili oktobra, tako pridejo knjige skoraj do domačih vrat. Posavski bibliobus je poseben, edinstven projekt, ker združuje pet posavskih občin in njune štiri knjižnice (Valvasorjevo Knjižnico Krško, Knjižnico Brežice, Knjižnico Sevnica in Knjižnico Laško). Nedavno je ob Tednu splošnih knjižnic posavska potujoča knjižnica prejela nagrado Združenja splošnih knjižnic.
Sto osemdeset let pošte v Brežicah
V Posavskem muzeju Brežice je na ogled razstava ob 180. obletnici prve pošte v Brežicah, ki so jo pripravili člani Društva zbirateljev Verigar Brežice Franjo B. Gregl, Vekoslav Krahulec, Gregor Avsec in Aleksander Rožman, ki je tudi pobudnik zaznamovanja jubileja. Razstava je bila odprta 1. decembra, na dan, ko je bila leta 1840 ustanovljena pošta v Brežicah, ki je imela prvi sedež prav v gradu.
Ob tem so bili izdani tudi priložnostna znamka in žig, ki so del razstave, na ogled so žigi brežiške pošte od njenih začetkov do danes, in filatelistični kolaž z brežiškimi starejšimi in novejšimi motivi na razglednicah, ter stare kuverte, dopisnice in službene dopisnice z različnimi vrstami žigov.
Kmalu bo promet čez prag Prešernove rojstne hiše le še zgodovina, zgodovina povezana s Prešernom pa bo dobila mesto v novih prostorih, ki sta jih odkupili država in občina. Več o dogajanju v Prešernovih krajih pa v Lokalnem času Romana Erjavec. Z njo se je pogovarjala Mojca Delač.
V Lokalni čas se nam je tokrat iz mariborskega studija oglasil Stane Kocutar, najprej smo preverili, ali je Pohorje že kaj zasneženo, beseda pa je seveda nanesla tudi na (ne)obete smučarske sezone. Spomnili smo se na nedavni praznik, Dan Rudolfa Maistra, pa tudi na 220 letnico rojstva dveh pomembnih Slovencev, ki sta bila rojena le teden dni narazen. 26. 11. 1800 se je rodil Anton Martin Slomšek, sedem dni pozneje pa France Prešeren. Izbrskali smo tudi spomine Alojza Rebule na povezanost obeh sodobnikov.
Frischaufov dom na Okrešlju, v osrčju Kamniško-Savinjskih Alp, je pogorel lanskega novembra. Vzrok požara je bila napaka na električni napeljavi. Koča na slabih 1400 metrih nadmorske višine, kjer je lahko na enkrat prespalo 80 planincev, je bila zadnja postojanka in odlično izhodišče pred vzponi na Kamniško sedlo, Brano, Tursko goro, Skuto, Savinjsko sedlo ali Mrzlo goro. Kočo, kjer so kuhali ričet, golaž, joto in je dišalo po sveže pečenem jabolčnem zavitku, je letno obiskalo približno 25 tisoč ljudi. Lokalni čas na Okrešlju je tokrat preveril Matija Mastnak.
Letošnje Martinovo je bilo seveda tudi v Prlekiji in Prekmurju čisto drugačno. Vinogradniki in vinarji niso mogli pripraviti martinovanj, gotovo pa so gospodarji kot običajno ocenili tako vinsko letino kot letino na poljih. Martinovo je namreč iz preteklosti praznik, ko se zaključuje jesensko delo, šege in navade, ki so se razvile ob tem času, pa se ujemajo z ljudskim rekom, da je Martinovo "jesenski pusti". Seveda pa je, kot večina svetnikov, tudi Martin prinašal vremenske napovedi. Več o vsem tem pa z Lidijo Kosi, ki tako v Prekmurju kot Prlekiji že desetletja spremlja dogajanje ob 11. novembru.
Tokratna epizoda Samoumiritve je namenjena vsebini, s katero smo se že srečali v 1. sezoni. Znova se bomo spomnili, kako pomembne so besede in kakšno moč imajo, tudi za našo pomiritev. Za doseganje pomirjajočega učinka pa ni vseeno, kako jih izrekamo. Prav s tem se bomo srečali v vaji, ki jo je za nas pripravil prof. dr. Borut Škodlar.
Pred več kot 30 leti so mesto Slovenj Gradec razglasili za mesto, ki je Glasnik miru. Gre za naziv, ki ga podeljuje Organizacija združenih narodov. To je pomembno vplivalo na razvoj koroške prestolnice, še več, mir je danes v teh zaostrenih časih epidemije in družbenih nemirov, še posebej pomembna vrednota. O tem v pogovoru s koroško dopisnico Metko Pirc.
Živa Trček se je v tokratnem lokalnem času poglobila v stanovanjsko problematiko v Ljubljani. Projekt stanovanje je zaradi visokih cen za številne še vedno neuresničljiv.
Gabrijela Milošič nam je v Lokalnem času nasula štiri zgodbe iz Spodnjega Podravja, v katerih se, počasi a vendarle, premika naprej: o gradnji daljnovoda Cirkovce-Pince, na katerega so se pripravljali kar dve desetletji. Teče pa ne čas, ampak tudi voda. In k sreči se premika tudi na področju protipoplavnih ukrepov. Enako bi lahko rekli tudi z zgodbo, ki se ji reče ptujska obveznica. O poteku tega odseka hitre ceste Ormož-Slovenska Bistrica so se zedinili tudi župani šestih občin ob trasi. Dogovori so bili torej uspešni, s pomenom lepe besede in pogovoriov ter prizadevanji prostovoljcev, ki v času epidemije po haloških gričih razvažajo hrano, pa smo zaključili tokratno oglašanje.
Na svetovni dan hoje nas je v Lokalnem času Tjaša Škamperle odpeljala na potep s tremi glavnimi postajami. Najprej na pokopališče školjk v Ankaranu, z radijskim mikrofonom smo ujeli tudi gostovanje več kot 200 različnih vrst rastlin, predvsem sredozemskih, ki so iz LJubljane pripotovale na Obalo, ob koncu pa smo se spomnili še Rižanskega zbora in ustavili pri bobrih. Bobrih? Več v posnetku!
V Lokalnem času z dolenjskim dopisnikom Jožetom Žuro o 90 letnici Sokolskega kina v Črnomlju. Gre za edini redno delujoči kinematograf v Beli krajini, ki domuje v zgodovinsko pomembni stavbi za vso Slovenijo. V prihodnjih letih bo poslopje, ki je v lasti države, dobilo prepotrebne notranje prenove. V pogovoru tudi o letošnjem 53. mednarodnem taboru likovnih samorastnikov, ki zaradi korone poteka v posebnih razmerah in z novostmi.Za konec pa še o skrbi za varstvo redkih in ogroženih rastlinskih in živalskih vrst na območje nekdanjih glinokopov v Zalogu pri Straži, kjer urejajo sekundarne biotope s krožno sprehajalno potjo za obiskovalce.
V naših jutranjih potepih po slovenskih krajih in regijah smp tudi iz Zasavja že večkrat slišali kar nekaj zanimivih predstavitev krajev, ki so bili več kot 200 let zapisani rudarstvu in industriji, danes pa na tem gradijo turistično prepoznavnost in ponudbo. V Trbovljah zaključujejo še en projekt,ki naj bi jo popestril in utrdil. O novih tematskih turističnih paketih v okviru projekta Inspiracija nam je pripovedovala Karmen Štrancar Rajevec.
Kranj in Gorenjska sta dobila nov sodoben športno-plezalni center, ki so ga solastniki brata Tine in Anže Marenče in Janez Ziherl poimenovali - Plezarna. Idejo so v sebi nosili nekaj let, v treh letih pa so jo uresničili v objektu nekdanje tovarne Oljarica v Britofu pri Kranju. Solastniki, zagnani planinci in alpinisti, so tudi kot mladi očetje ugotovili, da Kranj potrebouje plezarno infrastrukturo, ki bo v prvi vrsti namenjena mladim, otrokom in rekreativcem. Plezarna je te dni na široko odprla vrata, Aljana Jocif je preverila, kako deluje v praksi.
Marko Škrlj nas je v tokratni epizodi odpeljal od Cerkniškega jezera do Kostela.
V Lokalni čas se nam je tokrat oglasila Sabrina Mulec in nas odpeljala po Brkinih in Krasu, z mislijo na ohranjanje naravne in kulturne dediščine. Od Mitskega parka do Kraške gmajne. Od Lipice do potoka Suhor'ca.
V Lokalni čas se nam je tokrat oglasila Sabrina Mulec in nas odpeljala po Brkinih in Krasu, z mislijo na ohranjanje naravne in kulturne dediščine. Od Mitskega parka do Kraške gmajne. Od Lipice do potoka Suhor'ca.
Iz Idrije se nam je v tokratni Lokalni čas oglasila Nina Brus. Prve septembrske dni se veliko govori o šoli, o začetku novega šolskega leta. Ob tem se marsikdo spominja svoje izkušnje prvega šolskega dne in ugotavlja, da se je šola od takrat zelo spremenila. Stoletnik Ivan Bevk, ki je odraščal na Cerkljanskem, ima na šolske dni lepe spomine, seveda pa je svojevrstna učiteljica tudi zgodovina. Na to spominja tudi trasa nekdanjega Feldbahna, ozkotirne železnice, ki so jo za potrebe oskrbe zgradili med prvo svetovno vojno.
Iz novogoriškega studia se nam je v Lokalni čas oglasil Valter Pregelj.
V Brežicah zadovoljni s turističnim obiskom to poletje, nastavitve so skoraj povsem razprodane do sredine septembra, pripoveduje dopisnica Suzana Vahtarič, ki je tokrat odmerila lokalni čas.
Tokrat smo se v Lokalnem času znova preselili na Gorenjsko in ker je pred vrati Veliki Šmaren je Romana Erjavec raziskala, kako je z romarskim turizmom na Brezjah.
Neveljaven email naslov