Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tržaško cesto v Postojni bodo v prihodnjem letu, prenova bo stekla konec maja, obnavljali, še prej pa bo za štiri konce tednov postala odprta ullica- ulica nasmejanih ljudi. V prihodnje naj bi postala bolj prijazna predvsem za pešce in kolesarje. Kolesarjenje je v Postojni priljubljeno in prav v teh dneh pripravljajo že 2. koronaizziv - kolesarsko turo po skrajnih mejah občine Postojna. Tura vas bo peljala tudi skozi Planino pri Rakeku, kjer si že več let prizadevajo, da bi obnovili kamniti most čez reko Unico. Več o vsem tem v tokratnem Lokalnem času naša dopisnica Sabrina Mulec.
Dobila bo tudi kolesarjem in pešcem prijaznejšo podobo
Tržaška cesta v središču Postojne ne more več kljubovati prometu, stisnjena je med hiše in popolnoma neugledna. Zato jo bodo obnovili in v dobrem letu naj bi dobila povsem novo podobo. Tako, kot si jo zasluži. Preden pa jo bodo začeli obnavljati, bo za štiri konce tednov postala odprta ulica – ulica nasmejanih ljudi, prijazna kolesarjem in pešcem in malo manj prijazna avtomobilistom. S tem bi radi dosegli, da bi več ljudi kolesarilo in pešačilo. Poleg tega pa izkušnje pričajo o tem, da so take ulice ljudem všeč in posledično ponovno oživijo.
Ob petkih bodo pred TPC Primorka organizirali točko »Poljubi in odpelji«, kjer bo šolarje pričakal pešbus, ki jih bo odpeljal proti šoli, po Tržaški pa bo vozil tudi bicivlak – kolesarsko različico pešbusa. Ob sobotah bo Tržaška cesta odprta ulica cel dan, na njej pa bodo izvajali zanimiv in pester program.
Po obnovi bo na Tržaški cesti promet omejen, prednost na njej pa bodo imeli pešci in kolesarji. Kolesarjenje je na Postojnskem tudi sicer dokaj priljubljeno. V prvem valu epidemije so organizirali prvi koronaizziv – koronaturo po skrajnih mejah občine Postojna, prav v teh dneh pripravljajo drugega. Vsa navodila bodo zainteresirani dobili po elektronski pošti, objavljena pa so tudi na spletni strani http://www.bikeslovenia.si . Pobudnik, turno-kolesarski vodnik Bike Slovenija Tomaž Penko, bo z vse tiste, ki jim poti in stezice ter vlake niso najbližje in se bojijo, da se ne bi izgubili, 15. maja priredil tudi vodeno koronaturo.
Pot bo kolesarje vodila tudi skozi Planino pri Rakeku, kjer bi radi obnovili kamnit most čez reko Unico, ki so ga zgradili 1763, kar piše tudi na vanj vgrajeni ploščici, vodi pa do enega nekdaj najlepših dvorcev v Sloveniji, gradu Haasberg oziroma Hošperk.
Omenjeni most pa povzroča sive lase predvsem voznikom – je namreč del ceste, ki Planino povezuje z avtocesto. V vseh teh letih je postal preozek za sodobni promet. Sive lase pa povzroča tudi tistim, ki bi ga radi prenovili, kajti gre za kulturno dediščino, Naturo 2000 in še kaj. Kot vendarle kaže, so našli kompromisno rešitev, napravili naj bi novega, tega pa pustili nedotaknjenega.
231 epizod
Nastavimo na lokalni čas in dopisnike po Sloveniji vprašamo koliko je ura v njihovem kraju.
Tržaško cesto v Postojni bodo v prihodnjem letu, prenova bo stekla konec maja, obnavljali, še prej pa bo za štiri konce tednov postala odprta ullica- ulica nasmejanih ljudi. V prihodnje naj bi postala bolj prijazna predvsem za pešce in kolesarje. Kolesarjenje je v Postojni priljubljeno in prav v teh dneh pripravljajo že 2. koronaizziv - kolesarsko turo po skrajnih mejah občine Postojna. Tura vas bo peljala tudi skozi Planino pri Rakeku, kjer si že več let prizadevajo, da bi obnovili kamniti most čez reko Unico. Več o vsem tem v tokratnem Lokalnem času naša dopisnica Sabrina Mulec.
Dobila bo tudi kolesarjem in pešcem prijaznejšo podobo
Tržaška cesta v središču Postojne ne more več kljubovati prometu, stisnjena je med hiše in popolnoma neugledna. Zato jo bodo obnovili in v dobrem letu naj bi dobila povsem novo podobo. Tako, kot si jo zasluži. Preden pa jo bodo začeli obnavljati, bo za štiri konce tednov postala odprta ulica – ulica nasmejanih ljudi, prijazna kolesarjem in pešcem in malo manj prijazna avtomobilistom. S tem bi radi dosegli, da bi več ljudi kolesarilo in pešačilo. Poleg tega pa izkušnje pričajo o tem, da so take ulice ljudem všeč in posledično ponovno oživijo.
Ob petkih bodo pred TPC Primorka organizirali točko »Poljubi in odpelji«, kjer bo šolarje pričakal pešbus, ki jih bo odpeljal proti šoli, po Tržaški pa bo vozil tudi bicivlak – kolesarsko različico pešbusa. Ob sobotah bo Tržaška cesta odprta ulica cel dan, na njej pa bodo izvajali zanimiv in pester program.
Po obnovi bo na Tržaški cesti promet omejen, prednost na njej pa bodo imeli pešci in kolesarji. Kolesarjenje je na Postojnskem tudi sicer dokaj priljubljeno. V prvem valu epidemije so organizirali prvi koronaizziv – koronaturo po skrajnih mejah občine Postojna, prav v teh dneh pripravljajo drugega. Vsa navodila bodo zainteresirani dobili po elektronski pošti, objavljena pa so tudi na spletni strani http://www.bikeslovenia.si . Pobudnik, turno-kolesarski vodnik Bike Slovenija Tomaž Penko, bo z vse tiste, ki jim poti in stezice ter vlake niso najbližje in se bojijo, da se ne bi izgubili, 15. maja priredil tudi vodeno koronaturo.
Pot bo kolesarje vodila tudi skozi Planino pri Rakeku, kjer bi radi obnovili kamnit most čez reko Unico, ki so ga zgradili 1763, kar piše tudi na vanj vgrajeni ploščici, vodi pa do enega nekdaj najlepših dvorcev v Sloveniji, gradu Haasberg oziroma Hošperk.
Omenjeni most pa povzroča sive lase predvsem voznikom – je namreč del ceste, ki Planino povezuje z avtocesto. V vseh teh letih je postal preozek za sodobni promet. Sive lase pa povzroča tudi tistim, ki bi ga radi prenovili, kajti gre za kulturno dediščino, Naturo 2000 in še kaj. Kot vendarle kaže, so našli kompromisno rešitev, napravili naj bi novega, tega pa pustili nedotaknjenega.
Tokratni Lokalni čas je odmeril Stane Kocutar. Od Festivala Lent do največje športne prireditve, ki jo gosti Maribor to poletje. In vse vmes. Tam najdete tudi medeno tržnico in ko se okrepčate zavijete na Slovensko planinsko pot. Ideja o njej se je porodila prav, kakopak - Mariborčanu.
Nina Brus nam odmeri tokratni Lokalni čas, ki bo idrijsko obarvan. Vedno več ljudi poroča o srečanju z medvedom. Kako je s to populacijo v idrijskih gozdovih ter na kaj biti pozoren, ko stopaš v njihov življenjski prostor? Lačnega medveda lahko zamika denimo drobnica na paši, zato je pomembno, da je tá zaščitena. Zgleden primer varovanja imajo na kmetiji Kržič v Kamniku pod Krimom. Tudi tja bomo zavili in se spomnili tudi na občinski praznik.
Na polovici junija smo samo še kratek, tedenski korak do najdaljšega dne v letu. Poletje je tu in vsakršna osvežitev še kako prav pride. Toda preden si jo tokrat privoščimo, se najprej sprehodimo po Ravnikarjevi Novi Gorici, potem pa po ledeno-sladko osvežitev v zgornjo Vipavsko dolino in za konec še z raftom po zgornjem toku reke Soče. iz novogoriškega radijskega studia: Valter Pregelj in tonska mojstrica Mateja Grebenjak.
V tokratnem Lokalnem času smo se odpravili v dolenjsko prestolnico in podrobneje predstavili mostove čez reko Krko. Najstarejši most je s konca 19. stoletja, najmlajša dva pa bodo uradno odprli jutri, čeprav ju sprehajalci in kolesarji uporabljajo že nekaj dni oziroma tednov. V prihodnjih letih pa bo Novo mesto dobilo še štiri nove mostove in avtor zadnjih šestih je znameniti arhitekt Marjan Pipenbaher, ki bo z mostovi v Novem mestu ustvaril pomembno arhitekturno dediščino. Več o tem v pogovoru z našim dolenjskim dopisnikom Jožetom Žuro.
1.junij je dan za Kranj, saj se drevi začenja Prešerno poletje, začenja se tudi prvi kulinarični festival Okusi kranjskih miz, poletje v gorenjski prestolnici pa bo tudi v znamenju filmskega festivala Krafft. Na prvi dan meteorološka poletja bo lokalni čas Kranja odmerila Aljana Jocif.
Edina srednja šola v Ljutomeru – GFML praznuje 60 let. Ljutomer ima sicer dolgo tradicijo organiziranega šolstva. Ljudska šola je obstajala že sredi 16. stoletja in je po uvedbi terezijanskih šolskih reform postala javna. Čas je prinašal mnoge spremembe in delitve in tako je v zgradbi, ki jo je leta 1895 zgradil nemški Schulverein in je danes zaščitena kot kulturni spomenik, leta 1963 začela delovati gimnazija. Ime po velikem prleškem rojaku Francu Miklošiču je pred njo že leta 1925 dobila Državna meščanska šola, danes pa v Pomurju in zunaj regije popularna GFML ponuja izobraževanje v kar 4. programih. Poleg splošne gimnazije še predšolsko vzgojo, umetniško gimnazijo ter program medijskega tehnika. V 6. desetletjih jo je uspešno končalo več kot 5400 maturantov, danes pa jo obiskuje okoli 600 dijakov. Ti so zelo uspešni na različnih področjih tako v slovenskem kot mednarodnem merilu, zelo pa se trudijo tudi s praznovanjem 60-letnice, ki bo vrhunec doseglo sredi oktobra, ko bo po svečani akademiji množično srečanje vseh generacij ljutomerskih gimnazijcev. Ena med njimi je tudi naša sodelavka Lidija Kosi.
Tokrat gremo v Braslovče, v kraj, ki je od Celja oddaljen dobrih 20 kilometrov. Tam so namreč celjski grofje, ki so tik pred izumrtjem postali knezi, kot Žovneški gospodje začeli svoj meteorski vzpon. Ta plemiška družina, ki je simbol mesta Celje in je v srednjem veku močno zaznamovala razvoj celotne Srednje Evrope, je v Braslovčah seveda živela v gradu. Gre za enega od najstarejših gradov na slovenskem, v pisnih virih je prvič omenjen v 12. stoletju. Po propadu celjske dinastije v 15. stoletju je ta zgradba zamenjala številne lastnike. Z začetkom 19. stoletja grad začne propadati in če ga pred tridesetimi leti ne bi začeli obnavljati domačini, bi danes od njega ostala bore malo. O zobu časa, Žovneku, Žovneških in še čem tokrat Matija Mastnak.
V tokratnem Lokalnem času se odpravljamo na Notranjsko in Kočevsko. Najprej bomo obiskali vasico Sveti Vid nad Cerknico, ki jo krasi tako imenovana Hiša na Purgi, imenitno prenovljeni kulturni spomenik lokalnega pomena, nato pa bomo nekaj minut namenili zaključku projekta medkulturne izmenjave med šolo Fukui iz Japonske in Osnovno šolo Ob Rinži v Kočevju. Lokalni čas bo tokrat odmeril Marko Škrlj.
"Piran?, Piran je ...Piran!. No, Piran so jadrnice, ... veliko jadrnic. In jadrnice so... bele, modre, rdeče, zeleno bele, modro bele... In Piran so ozke uličice..." Tako se začne mladinski roman Tartinijev ključ, ki ga je napisal Roman Kukovič, in ki bo kmalu postal film. Snemali ga bodo seveda v Piranu, kamor se je za dobro jutro z mikrofonom odpravila Tjaša Škamperle. S sogovornico, Sandro Martinčič Loboda, predsednico krajevne skupnosti Piran, sta se pogovarjali o tem, kako na življenje v mestu vpliva snemanje filmov in reklam. V letošnji sezoni pa pričakujejo tudi 16 potniških ladij, ki se bodo zasidrale pred Piranom in seveda pomenijo pravi logistično - gospodarsko- turistični izziv. Kako se ga bodo lotili pa lahko slišite v tokratni epizodi Lokalni čas!
26. aprila 1941 so se v vili Josipa Vidmarja v Rožni dolini na sestanku, ki so ga pozneje razglasili za ustanovni sestanek, zbrali predstavniki komunistov, krščanskih socialistov, kulturnikov in Sokolov. Na letaku, ki so ga natisnili nekaj dni po sestanku, so zapisali, da so ustanovili 'osvobodilno fronto slovenskega naroda'. Osvobodilna fronta je bila slovenska posebnost v razvoju odporništva, saj česa podobnega ni bilo v nobeni drugi jugoslovanski pokrajini in širše. Zakaj je bila OF tako posebna in kako je k njenemu razvoju prispevala zlasti Ljubljana, o tem v tokratnem Lokalnem času z dopisnikom Petrom Močnikom.
Med Koroško in Velenjem nastaja ena najlepših kolesarskih poti v Sloveniji. Že gradnja je pritegnila ogromno pozornosti, saj je prepletena tudi s številnimi zgodbami in atrakcijami. Tja nas je odpeljala dopisnica Metka Pirc.
Godbeno društvo rudarjev Idrija je lani doživelo dve veliki spremembi. Po več kot 20-ih letih uspešnega in plodovitega sodelovanja se je od vloge dirigenta poslovil Domen Prezelj, nasledil ga je vsestranski in prekaljeni glasbenik Aljoša Deferri. Idrijska godba pa je prvič v zgodovini dobila predsednico, na to mesto je bila izvoljena Nives Koželj Bizjak, ki se je idrijski godbi na pihala pridružila pred dvajsetimi leti. Dve leti je bil član idrijske godbe tudi Vojko Gantar, ki pa se je potem odločil za poklic vojaškega pilota. V sklopu Muzejskih večerov je pripovedoval o svoji poklicni poti in prigodah.
V minulih dneh se je naša dopisnica iz Spodnjega Podravja Gabrijela Milošič pomudila pri treh Lokalnih akcijskih skupinah v Spodnjem Podravju. Gre za združenja, ki temeljijo na tristranskem partnerstvu, ki vključuje predstavnike javnih ustanov - to so običajno občine, pa tudi gospodarstvo in civilna družba. Z evropskimi sredstvi podpirajo razvoj manjših projektov na podeželju, ki pa naj bi pomembno izboljšali kakovost življenja. Lahko bi rekli, da delujejo v skladu s pregovorom "zrno na zrno pogača, kamen na kamen palača". Evropska unija se k sreči zaveda pomena razvoja podeželja in zato vanj vlaga iz najmanj dveh skladov, kmetijskega in regionalnega. Več o tem v tokratni epizodi oddaje Lokalni čas. »Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija - mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.«
Na Premu se je rodil Dragotin Kette, pesnik slovenske moderne. Vasica se ponaša z gradom, ki se v zapisih prvič pojavi že v 13. stoletju. S cerkvijo svete Helene, ki jo je s poslikavami zaznamoval priznani slikar Tone Kralj, znan tudi po tem, da se je v medvojnem in vojnem obdobju, ko je Primorska pripadala Italiji, s čopičem upiral fašizmu in zatiranemu primorskemu rojaku s poslikavami, v katerih se je norčeval iz fašistov in poveličeval slovenstvo, vlival pogum. Na Premu pa živi in dela še ena pesnica in pisateljica – Danica Pardo. Prem je obiskala Sabrina Mulec.
Na ministrstvu za infrastrukturo so že drugič podaljšali konec lanskega leta objavljen razpis za podelitev koncesije za izvajanje storitev obratovanja Letališča Edvarda Rusjana Maribor. Tudi tokrat so, kot so pojasnili, to storili na prošnjo interesentov, ki imajo zdaj za prijavo čas do pojutrišnjem - 25. marca. Mednarodno letališče bi še kako prav prišlo za logistično podporo projekta, kot je največji športni dogodek za mlade, Olimpijski festival evropske mladine. Tudi o tem v pogovoru s Stanetom Kocutarjem, ki nam je kot vselej natrosil cel kup zgodovinskih zanimivosti, tudi o zlatih drobcih v Dravi in premiku ure.
Skozi kulturo se peljemo v čase pred 450 leti, ko je bila med Brežicami, Krškim, Sevnico in Bistrico ob Sotli na pohodu puntarska vojska - v velikem slovensko hrvaškem kmečkem uporu 1573.
Slovenci se radi pohvalimo tudi s svojo kuhinjo oziroma kulinariko in vsaka od naših pokrajin se zagotovo lahko pohvali s kašno, če ne kar z več posebnostmi. Tokrat bomo malce pokukali v zasavsko kulinariko, ki je, ko govorimo o slovenski kuhinji, zagotovo ena manj znanih. Dobro jutro želim naši zasavski dopisnici Karmen Štrancar Rajevec, ki je v nekaj desetletjih bivanja v Zasavju, zagotovo že okusila in preizkusila vsaj delček zasavske kulinarične tradicije. Jim bo uspelo zaščiti njihovo jetrno klobaso, zasavsko jetrnico?
O aktualnem stanju v slovenskem zdravstvu, zlasti v glavnem mestu, veliko govorimo. V tokratnem druženju v Lokalnem času pa smo zavili nazaj in pokukali v razvoj zgodovine zdravstva v Ljubljani. Na jutranji obisk v radijski studio je prišel naš ljubljanski dopisnik Peter Močnik.
Zadnje četrtkovo v februarju v Lokalnem času prinaša most s kolegi v studiu v Novi Gorici. Oglasil se nam je Valter Pregelj, ki je za nas pripravil tri teme. Govorili bomo o pobudi kraških oljkarjev in znanstveno raziskovalnega središča Koper, o vzpostavitvi protipožarnih oljčnikov na goriškem Krasu, spustili se bomo v osrčje Goriške in predstavili nov dnevni center za brezdomce v Novi Gorici, prav jutri bodo imeli dan odprtih vrat. Potem pa gremo še v Ajdovščino, kjer so te dni začeli s projektom ozelenitve javnih površin v mestu in okolici. Lokalni čas merimo ob 6.uri in 45 minut.
Skrb za starejše, pomoč na domu, namestitve v dnevnih centrih, različne oblike organiziranih dejavnosti, medgeneracijski centri, delavnice, povezujejo številne institucije in občine na Gorenjskem. Vsi skupaj si prizadevajo, da bi starejši tudi zaradi vse večjega pomanjkanja prostora v domovih za starejše ostali v domačem okolju. Zato so se v občini Gorenja vas- Poljane, kjer so pred dobrim desetletjem načrtovali svoj dom za starostnike, odločili za Hišo generacij, ki je enota Doma slepih, slabovidnih in starejših občanov v Škofji Loki. Hiša generacij je uradno odprta, prve uporabnike pa naj bi predvidoma sprejeli aprila. Tudi v Gorenji vasi se je, žal, ponovila zgodba s pomanjkanjem in iskanjem strokovnega kadra, predvsem medicinskih sester. Več Aljana Jocif v tokratni epizodi Lokalnega časa! »Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija - mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.«
Neveljaven email naslov