Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Iztekajoči se veliki teden je zaznamovala predvsem ustavitev javnega življenja, ki naj bi trajala do 11. aprila. Število okužb s koronavirusom se spet povečuje, skrbi pa predvsem vse več hospitaliziranih covidnih bolnikov. Poostritev ukrepov je povzročila kar nekaj preglavic predvsem v gospodarstvu, ki po letu epidemije bije plat zvona. O tem in drugih dogodkih iztekajočega se tedna v Feljtonskem mozaiku, ki sta ga pripravila Lidija Cokan in Simon Spreitzer.
623 epizod
Oddaja Mariborski feljton ima najdaljšo zgodovino, saj je na sporedu od začetka vsako nedeljo točno opoldne. V njej lahko slišite razširjeni tedenski mozaični pregled dogajanja in aktualnih tem.
Iztekajoči se veliki teden je zaznamovala predvsem ustavitev javnega življenja, ki naj bi trajala do 11. aprila. Število okužb s koronavirusom se spet povečuje, skrbi pa predvsem vse več hospitaliziranih covidnih bolnikov. Poostritev ukrepov je povzročila kar nekaj preglavic predvsem v gospodarstvu, ki po letu epidemije bije plat zvona. O tem in drugih dogodkih iztekajočega se tedna v Feljtonskem mozaiku, ki sta ga pripravila Lidija Cokan in Simon Spreitzer.
V iztekajočem se tednu je minilo eno leto od prisege Golobove vlade. Kot smo lahko slišali, so vladajoči v tem času ugotovili, da so obljubljali preveč in skoraj istočasno zatrdili, da se bodo stvari kmalu začele spreminjati. Odmevala je tudi odprava začasnega zadržanja Zakona o RTV Slovenija. V Mariboru je slaba dva meseca pred velikim športnim dogodkom za mlade s stare celine odpadel tradicionalni športni vikend; vse bolj je jasno, da za športna društva in druge dejavnosti v občinski malhi zmanjkuje denarja. Podrobneje pa v Feljtonskem mozaiku.
Feljtonski mozaik tudi tokrat prinaša pregled aktualnosti iztekajočega se tedna. Izpostavljamo teme: rebalans proračuna in njegova investicijska naravnanost, pri nas zadovoljiva letna gospodarska rast, denarja je sorazmerno veliko, a praktično za nikogar dovolj; evropski državniki niso mirovniki – hočejo vojno, le papež Frančišek se zavzema za pogajanja in ustavitev spopadov v Ukrajini. Se upokojencem ob regresu obeta tudi božičnica? O tem in še čem, točno opoldne.
Vzhodni del Slovenije je tako rekoč zalila voda. Posledice obilnega deževja so bile v ospredju poročanja in so težišče tudi Mariborskega feljtona. Pa tudi: obisk varuha človekovih pravic Petra Svetine, obnova Lenta, pozivi k nenasilju na eni in nenehen ideološki boj na političnem parketu na drugi strani.
V Mariborskem feljtonu smo se tudi tokrat ozrli na iztekajoči se teden. Uradno je bil predstavljen nov osnutek Zakona o dolgotrajni oskrbi, vlada in sindikati pa so nadaljevali pogajanja o oblikovanju zdravstvenega plačnega sistema. Proračun mariborske občine, ki so ga svetniki po več mesecih politične napetosti pred kratkim le potrdili, je še vedno v negotovosti. Mariborski župan bo svetnikom na prihodnji seji spet predlagal podražitve nekaterih storitev, a je podpora negotova. Spodbudna pa je vest, da so podravska podjetja lani poslovala zelo uspešno. Po podatkih Ajpesa so imela 550 milijonov evrov neto čistega dobička, kar je ob upoštevanju inflacije 15 odstotkov več kot lani.
V Mariborskem feljtonu smo se najprej ozrli na tradicijo prvomajskih praznovanj in na položaj delavcev 137 let po krvavih demonstracijah v Chicagu. Druga vsebina pa je: Srbijo in svet pretresa tragedija strelskega pohoda še ne 14-letnika na osnovni šoli v središču Beograda, slovenski politični prostor pa novi primeri sovražnega govora. In še lokalno: med Mariborčani je veliko nezadovoljstva zaradi luknjastih cest in napoved, da obnova Lenta še ne bo končana kmalu.
Ob prvi obletnici zadnjih državnozborskih volitev se na vlado zgrinjajo kritike, da še ni uresničila napovedanih reform; kmetje so že drugič množično protestirali proti omejitvam v kmetijstvu; pred praznikom dela je odmevalo razkrito izkoriščanje delavk v tekstilnem podjetju v Prekmurju ...
Minuli teden je postregel z burnim dogajanjem na politični sceni – vlada se je branila obtožb iz interpelacije, razdeljena mariborska politika pa je za kratek čas presegla nesoglasja in po več mesecih končno potrdila občinski proračun.
Kaj smo izpostavili v feljtonskem mozaiku – najprej temeljite premike na področju dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, ki so bili sicer pričakovani, a ne tako nenadno; pa to, da vzbujajo skrb ocene mladih po videodokumentiranem medvrstniškem nasilju v Celju, da primer ni osamljen; in ker je empatija temelj človeškega sobivanja, tudi o tem, kako v Mariboru živijo ženske s Kosova, ob tem pa še, da si gotovo želi več razumevanja tudi mariborski župan – zaradi težav, ki jih ima pri sprejemanju občinskega proračuna. Življenje, ki zna biti pogosto grenko, pa smo si vsaj malo osladili z lepo zgodbo o mariborskih mestnih čebelah policistkah.
Drugi dan iztekajočega se tedna je zaznamovala ponovna stavka na RTV Slovenija; javnost je ujezila napovedana podražitev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, mariborskega župana pa umik drugega branja občinskih proračunov s seje mestnega sveta; a teden se vendarle končuje bolj pomirjujoče – praznično, z veliko nočjo.
V mozaičnem pregledu tedenskega dogajanja smo izpostavili vse glasnejša ugibanja o usodi napovedanih reform vlade Roberta Goloba. Opozorili smo na nezadovoljstvo kmetov, ki zahtevajo, naj novi okoljski predpisi ne presegajo realnih zmožnosti kmetovanja. Za skupno mizo z vladno stranjo bodo sedli kmalu, premier pa jim sporoča, da kmetijstva, države in podnebja ne morejo spremeniti v 10-ih dneh. Medtem pa slovenski orli skrbijo za zadovoljstvo vseh nas – napovedali so izjemen konec tedna v dolini pod Poncami. V zraku ostajajo tudi v Mariboru, od ponedeljka je namreč helikopterska nujna medicinska pomoč na voljo do večernih ur.
Zdravstveni steber še ne bo oblikovan 1. aprila, zato bodo zdravniki 3. aprila stavkali. Zamuja tudi reforma plačnega sistema v javnem sektorju. Teden so zaznamovali še razkritje hudih kršitev pravic delavcev v trgovini, zapleti s protitočno obrambo in protest kmetov.
Za nami je še en teden podražitev, kriz in pretresov – kot kaže, se znova tresejo banke, vsaj nekatere, ECB je še zmeraj neizprosen do kreditojemalcev, mali človek pa je spet deležen predvsem podražitev. A izbrskali smo tudi nekaj pozitivnega. Prisluhnite.
Kaj se je dogajalo pri nas v minulem tednu? Ustavljanje proizvodnje v treh tovarnah na mariborskem območju je lahko samo začetek vala zapiranja podjetij ali njihove selitve v tujino. Zato je na Štajerskem zaskrbljenost, Prekmurce pa je razveselil Lek, saj naj bi v predvidenem visokotehnološkem centru v Lendavi zagotovil 300 novih zaposlitev. Delavci mariborske Snage so se postavili v bran direktorju, županu Saši Arsenoviču pa sivijo lasje tudi zaradi stališča stranke in premierja Roberta Goloba, da "sedanje delovanje mestnih oblasti v Mariboru ni v skladu niti s predvolilnimi obljubami, še manj z vrednotami Gibanja Svoboda".
Protesti v Ljubljani, zapiranje Magne v Hočah, naraščajoča draginja, mestni proračun – tako lahko strnemo nekaj najbolj zgovornih sporočil tedna, ki se izteka in smo ga ponovno vzeli pod drobnogled v Feljtonskem mozaiku,
Teden, ki se izteka, sta zaznamovala predvsem nezadovoljstvo sindikatov javnega sektorja zaradi neurejenega plačnega sistema in odločitev Ustavnega sodišča glede začasnega zadržanja dela novele Zakona o RTV. In jasno – pustno dogajanje, ki je bilo najživahnejše na Ptuju, sicer pa so domiselne maske po vsej Sloveniji na svoj način prikazale, katere so najaktualnejše in najbolj pereče teme pri nas. Prav na pustni torek se je začel tudi najpomembnejši športni dogodek leta v Sloveniji – svetovno prvenstvo v nordijskem smučanju v Planici. Svetovni dogodek, ki je v zadnjem času najbolj zaznamoval Evropo, pa je zagotovo vojna v Ukrajini, ki traja že eno leto.
V tednu, ko so pri nas potekale prve pokoronske pustne povorke in je na Ptuju oblast simbolično prevzel princ karnevala, smo zaznamovali svetovni dan radia; mariborskemu županu Saši Arsenoviču v mestnem svetu še vedno ni uspelo sestaviti koalicije, doživeli smo politično poroko Nove ljudske stranke Franca Kanglerja s Slovensko demokratsko stranko in nadaljevanje zahtev za zvišanje plač in nezadovoljstva v javnem sektorju.
V nedeljskem feljtonskem mozaiku vas kot vedno čaka pregled odmevnejših poudarkov minulega tedna, to pa so tokrat: kulturni praznik – smo namreč ena redkih držav, kjer je dan kulture državni praznik, in vse več podjetnikov pri nas dojema kulturo kot podstat svojega delovanja –; ob tem pa še zahtevnost usklajevanja plač v javnem sektorju, sociokulturni napuh in naša krhkost ob potresih in vojnah … a Slovenci smo dolgoživ narod z veliko razlogi za radost in upanje ….
Šolarje na našem koncu, ki so imeli ta teden počitnice, je nekaj dni prej razveselila zajetna pošiljka snega; istospolni partnerji so po dolgih letih dočakali izenačitev družinskih pravic; prebivalci Malečnika pa so ostali brez osebne zdravnice.
Začetek tedna je vreme obilno zasnežilo, velike skrbi Mariborčanov zaradi visokih zneskov na položnicah za ogrevanje je omilila vladna omejitev cene megavatne ure, obilen proračun z mastnim zadolževanjem v prvem branju pa ni dobil podpore v mestnem svetu. Iskanje dogovora s stanovalci Študentskih domov, da odstopijo svojo posteljo za Olimpijski festival evropske mladine, teče naslednji krog, stroka pa vidi v dogodku tudi pomemben turističen potencial. Nadaljujeta se spirali zahtev za zvišanje plač v javnem sektorju ter nestrpnosti in nasilja v družbi, zato smo spomnili na mednarodni dan žrtev holokavsta in pogledali v razburkane vode ptujskega Kurentovanja, kjer niso vsi navdušeni nad napovedanim koncertom »gospe Cece«.
Tokratne teme Feljtonskega mozaika s tedenskim pregledom dogajanja so: Zdravstveni minister je javnosti predstavil analizo zdravstva, premier pa jo je pospremil s komentarjem, da so razmere slabše, kot si mislimo, in s prstom pokazal na Zavod za zdravstveno zavarovanje. Nezadovoljstva zaradi plač je v javnem sektorju vse več, oglasili pa so se tudi upokojenci. Ambulanta za ljudi brez izbranega osebnega zdravnika je zaživela tudi v Mariboru, vsi pa si želijo, da bi bila to le začasna rešitev. Zaradi visokih zneskov na položnicah za ogrevanje so zaskrbljeni tudi v šolskih zavodih, saj se je za šole in vrtce, ki jih ogreva Energetika Maribor, daljinsko ogrevanje januarja podražilo še občutno bolj kot za gospodinjstva, in sicer za kar dvesto odstotkov.
Neveljaven email naslov