Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V svoji generaciji igralcev je predvsem odločilno zaznamoval naše radijske valove. Več kot 200 radijskih iger najdemo v njegovem opusu in veliko število literarnih oddaj.
Dramski igralec Jurij Souček je 5. aprila praznoval visoki življenjski jubilej, devetdesetletnico. V svoji generaciji igralcev je predvsem odločilno zaznamoval naše radijske valove. Več kot 200 radijskih iger najdemo v njegovem opusu in veliko število literarnih oddaj. Tudi gledališki opus je izjemno obširen in ne vezan le na ljubljansko Dramo, v kateri je bil član ansambla. Vselej ga je vleklo tudi eksperimentiranje, tako igralsko kot režijsko. Za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom je Jurij Souček napisal besedilo o svojem igranju in ga tudi prebral.
736 epizod
Portret umetniške in življenjske poti ustvarjalca, glavnih postaj na njegovi poti, umetniških smernic in ciljev. Gostimo umetnike vseh zvrsti, tako s področja literature, scenskih umetnosti, filma, glasbe, arhitekture in vizualne umetnosti.
V svoji generaciji igralcev je predvsem odločilno zaznamoval naše radijske valove. Več kot 200 radijskih iger najdemo v njegovem opusu in veliko število literarnih oddaj.
Dramski igralec Jurij Souček je 5. aprila praznoval visoki življenjski jubilej, devetdesetletnico. V svoji generaciji igralcev je predvsem odločilno zaznamoval naše radijske valove. Več kot 200 radijskih iger najdemo v njegovem opusu in veliko število literarnih oddaj. Tudi gledališki opus je izjemno obširen in ne vezan le na ljubljansko Dramo, v kateri je bil član ansambla. Vselej ga je vleklo tudi eksperimentiranje, tako igralsko kot režijsko. Za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom je Jurij Souček napisal besedilo o svojem igranju in ga tudi prebral.
Na sklepni prireditvi 51. Borštnikovega srečanja v Mariboru je bil podeljen Borštnikov prstan, največje priznanje, kar ga more dobiti dramski igralec na Slovenskem. Tokrat ga je dobil Dare Valič. Bil je dolgoletni član Drame Slovenskega narodnega gledališča v Ljubljani, čeprav je nastopal tudi na odrih skoraj vseh slovenskih gledališč, pa v številnih filmih, spomnimo se vsaj tehle: To so gadi, Moja draga Iza, Poletje v školjki ali pa Srečen za umret, gledali smo ga v televizijskih filmih in poslušali v številnih radijskih igrah. »Odkritost in zastrtost, linearna površina in vrtoglava globina, simpatičnost in odpor, naivnost in dvom, preprostost in norost, resnoba in humornost – to so slogovnoestetski pari, s katerimi bi lahko zaobjeli Valičevo igralstvo.« je zapisal Blaž Lukan v obrazložitvi . Dareta Valiča je v studio oddaje Naši umetniki pred mikrofonom povabila Tadeja Krečič:
Gost oddaje Naši umetniki pred mikrofonom je danes Branimir Ritonja, umetniški vodja galerije FotoStolp v Mariboru in predsednik znamenitega Foto kluba Maribor, ki letos praznuje osemdesetletnico delovanja. Z njim se je med Festivalom fotografije, ki je te dni potekal v Mariboru, pogovarjala Brigita Mohorič. Foto: http://www.fotoklub-maribor.com/products/branimir-ritonja/
Na svojem dvorišču, Vzporednice, Tretji svet, Dva svetova, Rezervat … to je le nekaj naslovov leposlovnih knjig Suzane Tratnik, pisateljice in prevajalke ter sociologinje, angažirane v lezbičnem gibanju, ki v svojih delih pogosto piše o identiteti in bivanjskih vprašanjih, o družbenem robu in zarobju, o skupnosti in samoti. Na letošnjem literarnem festivalu Vilenica je bila slovenska avtorica v središču, v oddajo Naši umetniki pred mikrofonom pa jo je povabil Vlado Motnikar.
Gost oddaje je scenograf Dušan Milavec, ki so mu na letošnjem Festivalu slovenskega filma podelili Badjurovo nagrado za življenjsko delo. V petintridesetih letih ustvarjanja je sodeloval s številnimi domačimi in tujimi režiserji. Njegov opus zajema veliko žanrsko raznolikih filmov, ki so prejemali nagrade doma in po svetu. Za svoje ustvarjanje je na Festivalu slovenskega filma trikrat dobil nagrado vesna za najboljšo filmsko scenografijo, sodeloval pa je tudi pri nastanku filma Nikogaršnja zemlja režiserja Danisa Tanovića, ki ga je Ameriška akademija leta 2001 razglasila za najboljši tujejezični film. Z Dušanom Milavcem se je pogovarjala Tesa Drev.
Gost v tokratni oddaji Naši umetniki pred mikrofonom bo scenograf Dušan Milavec, ki so mu na letošnjem Festivalu slovenskega filma – natančneje na torkovi otvoritvi festivala – podelili Badjurovo nagrado za življenjsko delo. Dušan Milavec je v svoji do zdaj 35 let trajajoči karieri sodeloval s številnimi domačimi in tujimi režiserji. Njegov opus zajema veliko število žanrsko raznolikih filmov, ki so prejemali nagrade doma in po svetu. Za svoje ustvarjanje je trikrat prejel nagrado vesna za najboljšo filmsko scenografijo na Festivalu slovenskega filma, sodeloval pa je tudi pri nastanku filma Nikogaršnja zemlja v režiji Danisa Tanovića, ki ga je Ameriška filmska akademija leta 2001 razglasila za najboljši tujejezični film. Z Dušanom Milavcem se bo pogovarjala Tesa Drev.
V oddaji Naši umetniki pred mikrofonom, predstavljamo Miha Turšiča, ustvarjalca, ki deluje na področjih umetnosti, tehnologije in vesoljskih znanosti. Svojo pot je začel kot uspešen oblikovalec, nato pa je bil pobudnik in ustanovitelj zavoda KSEVT - Kulturnega središča evropskih vesoljskih tehnologij ter njegov direktor. Za svoje delo je letos prejel že drugo priznanje; tokrat so mu v izboru Evropske vesoljske agencije (ESA) in največjega festivala sodobne elektronske umetnosti Ars Electronica, ki poteka prav zdaj v Linzu v Avstriji, podelili častno priznanje za projekt Supre:organizem ter za njegove pionirske dosežke na področju raziskovanja vesolja. Z Mihom Turšičem se pogovarja Aleksandra Saška Gruden.
Letošnji prejemnik zlatnika poezije je pesnik, pisatelj in urednik Marko Kravos. Priznanje za pesniški opus, prispevek k slovenski kulturi in literaturi ter za vzpostavljanje mostov med kulturami so mu izročili na prireditvi ob podelitvi Veronikine nagrade, ki je bila v torek na Starem gradu v Celju. Ob tej priložnosti boste slišali pogovor, ki ga je s tržaškim pesnikom pred leti posnel Marko Golja.
Skupine Laibach verjetno ni potrebno predstavljati, pa vendar. V tokratni oddaji, nekaj dni pred koncertom skupine s Simfoničnim orkestrom RTV Slovenija v Križankah, sta njena člana Ivan Novak in Luka Jamnik (v pogovoru z Markom Goljo) povedala marsikaj o začetkih in razvoju skupine, njeni notranji dinamiki, pa o razmerju do družbe in politike. Vabljeni k poslušanju tukaj in zdaj. Foto: Luka Kaše
Gost oddaje bo režiser in scenarist Damjan Kozole. Njegov opus obsega med drugim celovečerni dokumentarec o problematiki »izbrisanih« z naslovom Dolge počitnice in devet celovečernih igranih filmov, med katerimi so Rezervni deli, Porno film, Slovenka in Nočno življenje. Za svoj najnovejši film Nočno življenje je na letošnjem mednarodnem filmskem festivalu v Kárlovih Várih prejel prestižni zlati globus za najboljšo režijo, na festivalu v Sarajevu pa se je prejšnji teden predstavil s kratkim filmom Meje, v katerem razmišlja o migracijah. Z Damjanom Kozoletom se je pogovarjala Tesa Drev. na fotografiji: Damjan Kozole
Pred več kakor petdesetimi leti je mladega kubanskega igralca po imenu Andrés Valdés pot zanesla v Ljubljano. Pred tem se je v Parizu pri dveh največjih mostrih, pri Etiennu Decrouxu in Marcelu Marceauju izpopolnil v pantomimi, umetnosti, ki je bila v Sloveniji takrat skoraj povsem neznana. Zanimanje za njegovo delo je kratek postanek na poti proti Japonski spremenilo v stalno bivanje v Sloveniji. Od sredine šestdesetih let je kot predavatelj na igralski akademiji, kot svetovalec za gib v gledališčih ter kot učitelj pantomime v svojem lastem studiu gibalno oblikoval in izpopolnil več rodov slovenskih igralcev. Leta 2010 je za svoje življensko delo prejel bršljanov venec Združenja dramskih umetnikov Slovenije. Andrés Valdés je nedavno dopolnil 80 let in ob tej priložnosti ga je Vida Curk povabila v oddajo Naši umetniki pred mikrofonom.
Oddajo namenjamo grafičnemu oblikovalcu Miljenku Liculu, ki se je rodil 6. avgusta 1946, umrl pa marca 2009. Leto pred smrtjo je za svoje življenjsko delo prejel Prešernovo nagrado. Bil je eden najvidnejših oblikovalcev pri nas, še posebej se je zapisal v zavest Slovencev kot oblikovalec našega prvega denarja, slovenskega tolarja, evrskih kovancev, potnega lista in osebne izkaznice. Z Miljenkom Liculom se je konec leta 2007 pogovarjala Tadeja Krečič. foto: MMC RTV SLO
V torek,26. julija 2016 je bila v steklenem atriju ljubljanske Mestne hiše odprta razstava del akademske slikarke Metke Krašovec z naslovom Ljubezen ob slikarkini petinsedemdesetletnici. Metka Krašovec, članica Slovenske akademije znanosti in umetnosti, je eno osrednjih imen sodobne slovenske likovne ustvarjalnosti. Je Ljubljančanka. Na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani je študirala slikarstvo. Diplomirala je leta 1964, nato pa študij nadaljevala na specialki za slikarstvo pri profesorju Gabrijelu Stupici ter na specialki za grafiko pri profesorju Riku Debenjaku. Bila je redna profesorica za risanje in slikanje na ljubljanski Akademiji za likovno umetnost. Leta 2010 je imela obsežno retrospektivno razstavo v ljubljanski Moderni galeriji. Leta 1973 je dobila nagrado Prešernovega sklada za razstavo v ljubljanski Mali galeriji 1972, leta 1983 je prejela Jakopičevo nagrado, najpomembnejšo stanovsko nagrado. Ob pravkar odprti razstavi z naslovom Ljubezen – gre namreč za akvarele, ki spremljajo pesmi v knjigi Ljubezen, čudež duše in telesa Cirila Zlobca - bomo prisluhnili Metki Krašovec v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom. Pred časom se je s slikarko in grafičarko pogovarjala Vida Curk
Pred dnevi je preminul slovenski slikar, grafik, tudi kipar, avtor tapiserij in pesnik, akademik Janez Bernik, eden najvidnejših ustvarjalcev sodobne slovenske likovne umetnosti. Rodil se je leta 1933 v Guncljah študiral je v Ljubljani in v Parizu. Bil je član grupe 69 in je sodeloval na vseh njenih razstavah. Delal je kot svobodni umetnik, pozneje je bil profesor risanja in slikanja na ljubljanski akademiji. Njegovi grafični listi so v mnogih svetovnih galerijah in zbirkah. Imel je več kot 60 samostojnih razstav v Sloveniji in po svetu. Večkrat je razstavljal tudi na Beneškem bienalu. Pesmi je objavil v več zbirkah, vse po letu 2000; omenimo vsaj tri: Hvala, mama, Kako velik je dan, Nikogar ni k večerji. Prejel je vse vidnejše domače nagrade, tudi Prešernovo in Jakopičevo, in številne mednarodne nagrade. Bernikova slikarska dela hranijo slovenske galerije v Ljubljani, Mariboru, Ajdovščini in Idriji ter galerije in muzeji po večini večjih evropskih mest (London, Dunaj, Praga, Zagreb, Varšava, Pariz, Rim, Amsterdam…). Veliko njegovih del hranijo tudi galerije v Severni in Južni Ameriki (San Francisco, Washington, New York, Buenos Aires, Rio de Janeiro) in celo na Japonskem (Tokio). V oddaji Naši umetniki pred mikrofonom bomo slišali Janeza Bernika, ko se je pred šestnajstimi leti pogovarjal z Vido Curk.
Oddajo Naši umetniki pred mikrofonom tokrat posvečamo doktorju Evgenu Bavčarju, slovenskemu filozofu, pisatelju, esejistu in fotografu, ali, kot sam pravi, konceptualnemu umetniku. Ob 14. juliju, francoskem nacionalnem prazniku, mu je Pierre-François Mourier, francoski veleposlanik v republiki Sloveniji, podelil najvišje francosko odlikovanje – postal je vitez legije časti za dosežke na področju umetniške fotografije ter za osebna prizadevanja pri krepitvi odnosov med Francijo in Slovenijo. Evgen Bavčar, po rodu iz Lokavca pri Ajdovščini, kamor se iz Pariza ves čas vrača, je doktoriral iz filozofije estetike na pariški Sorboni. Je raziskovalec na Nacionalnem centru za znanstvene raziskave ter avtor več kot 150 fotografskih razstav, ki so bile razstavljene v Franciji in tujini. Dr. Bavčar je tudi zaslužni ambasador ter borec za pravice slepih in slabovidnih; sam je vid izgubil, ko je bil še otrok. Je tudi letošnji prejemnik nagrade državljan Evrope, ki jo podeljuje Evropski parlament. Nagrajenca je ob prestižnih nagradah pred mikrofon povabila Tadeja Krečič.
Pred dvema tednoma je umrl slovenski slikar, grafik in kipar Vladimir Makuc, star enaindevetdeset let. Rodil se je v Solkanu pri Gorici. Doštudiral je na ljubljanski likovni akademiji ter po diplomi opravil še specialko za restavratorstvo. Četrt soletja se posvečal predvsem grafičnemu ustvarjanju in raziskoval različne grafične pristope, pozneje je prešel k slikarstvu, tapiseriji in keramiki. Značilnosti njegovega ustvarjanja zaznamujejo prizorišča in bitja iz narave, največkrat s Krasa, prostori in navade odmaknjenega, podeželskega življenja in starodavne tradicije. Lani je za življenjsko delo prejel Župančičevo nagrado in srebrni red za zasluge, leta 1979 je prejel Prešernovo nagradoi in odlikovanje red dela z zlatim vencem, leta 1987 pa tudi nagrado Riharda Jakopiča. Prav zdaj si na ljubljanskem Gradu vse do konca avgusta lahko ogledamo novo pregledno razstavo njegovih del. Odprta je bila pet dni po njegovi smrti. Za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom smo v radijskem arhivu poiskali pogovor Vide Curk z Vladimirjem Makucem, enem najvidnejših slovenskih likovnih ustvarjalcev našega časa.
Pesniški prvenec Barbare Korun, zbirka Ostrina miline iz leta 1999, je avtorici prinesel nagrado za najboljši knjižni prvenec, bralcem pa svežo in zrelo pesniško govorico. Svežino in zrelost, ob teh pa izostreno dojemljivost za raznolikost sveta, je ta govorica ohranila vse do danes, Barbara Korun pa je medtem podpisala še štiri knjige poezije: Zapiski iz podmizja (2003), Razpoke (2004), Pridem takoj (2011) in Čećica, motnjena od ljubezni (2014). Barbara Korun je poleg Tatjane Jamnik in Taje Kramberger soustanoviteljica mednarodne literarne nagrade KONS in vodi redna mesečna srečanja Pesnice o pesnicah v Hostlu Celica. O njeni poetiki in odnosu do poezije sploh se z njo pogovarja Tina Kozin.
V oddaji Naši umetniki pred mikrofonom bomo zdajle slišali Vena Tauferja, pesnika, prevajalca, esejista, dramatika in dolgoletnega kritika - urednika na radiu Slovenija. Pravkar je dobil Župančičevo nagrado, najvišje priznanje mesta Ljubljane, za življenjsko delo. Veno Taufer je ena najvidnejših osebnosti slovenske kulture. naj omenimo, da je ustanovitelj mednarodne srednjeevropske nagrade Vilenica, bil pa je tudi kljulčna osebnost med osamosvajanjem Slovenije. Toda Veno Tauferje naprej in predvsem pesnik. Prvo zbirko Svinčene zvezde je objavil leta 1958, sledilo jih je še štirinajst, zato sta s Tadejo Krečič, ki ga je povabila pred mikrofon, spregovorila predvsem o poeziji.
V soboto, 11. junija so v krakovski operi podelili letošnjo nagrado Wisławe Szymborske. Nagrado podelijo v dveh kategorijah, poljskemu pesniku in tujemu pesniku. Poljski lavreat je Jakub Kornhauser, tuji pa Uroš Zupan, ki je nagrado prejel za izbor svojih pesmi z naslovom Počasna plovba. Ugledna nagrada je bila ena izmed spodbud za tokratni pogovor Marka Golje z Urošem Zupanom. Pesnik, esejist in prevajalec je povedal marsikaj o sebi in svojem pesnjenju, tudi kako anekdoto, pa o pisanju esejev, in občuteno prebral pesem Počasna plovba. fotografija s podelitve nagrade - Uroš Zupan in Jakub Kornhauser miloszfestival.pl
Pred dnevi je dopolnil 90 let skladatelj, pianist in pedagog Janez Matičič. Rodil se je v Ljubljani, po končani akademiji se je izpopolnjeval v Parizu, kjer je preživel svoje najbolj ustvarjalno obdobje. Njegovi prvenci so bili pod vplivom klasike, romantike in tudi impresionizma, pozneje se je usmeril v sodobnejše kompozicijske tokove. Z elektroakustično glasbo se je začel ukvarjati pri samih izvirih, s tem ko se je 1962 priključil Groupe de Recherches Musicales pod vodstvom Pierra Schaefferja in v njej deloval do 1975. Poučeval je na različnih pariških konservatorijih in tudi na Oddelku za muzikologijo Filozofske fakultete v Ljubljani. Vsi ti svetovljanski vplivi so očitni v Matičičevi glasbi, ki je čustveno intenzivna, tehnično izbrušena in vselej inventivna, so zapisali strokovnjaki. Svoje ustvarjalno in pedagoško delo je dopolnjeval s pianistično dejavnostjo, zato ne preseneča njegov pomemben opus klavirskih del, ki je med najobsežnejšimi in najbolj profiliranimi v slovenski glasbeni ustvarjalnosti. Z Janezom Matičičem se je za oddajo Naši umetniki pred mikrofonom pred leti pogovarjala Vida Curk.
V nizu pogovorov s slovenskimi umetniki v oddaji Naši umetniki pred mikrofonom bomo zdajle slišali, kako o svojem življenju in delu pripoveduje Maja Šugman, dramska igralka, dolgoletna članica Mestnega gledališča ljubljanskega, ki je pravkar dopolnila osemdeset let. Maja Šugman, najprej igralka v celjskem in mariborskem gledališču, je oblikovala številne izjemne vloge, pred štirimi leti tudi v predstavi Razodetja Dušana Jovanovića na odru Mestnega gledališča ljubljanskega. V spominu ostajajo njeni liki v slovenskih in televizijskih filmih in nadaljevankah, kot so Kosmačev Dobri stari ianino, Štigličev Tistega lepega dne, Žižkovi Ipavci in Mlakarjev Mož, ki je imel želvo. Tudi radijski arhiv hrani številne oddaje z interpretacijami Maje Šugman. Pred mikrofon je jubilantko povabila Tadeja Krečič.
Neveljaven email naslov