Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Tjaša Gračner, soustanoviteljica projekta Vintage Vikend, je po petih letih organizacije nostalgično obarvanih dogodkov in promocije vintage kulture v Sloveniji, skupaj s soprogom Tonijem Matuslovićem spakirala kovčke in na Hrvaškem odprla prvo pravo trgovino z vintage oblačili, modnimi dodatki in predmeti za opremo doma. Trgovino, ki je platforma za povezovanje zbirateljev, ljubiteljev mode in ustvarjalce, sta poimenovala Vintage Getaway. Pravi, da je za uspeh potrebno veliko poguma, (samo)discipline, ljubezni do dela in pa partner, ki mu lahko zaupaš. Selitev v tujino, s nekaj tisočaki v žepu, ki so bili namenjeni zagonu novega podjetja, brez mreže prijateljev in novi poklic so bili za Tjašo Gračner precejšen izziv, ki ga je uspešno obvladala. Na nočnem obisku jo bo gostila Tina Lamovšek.
Tjaša Gračner, soustanoviteljica projekta Vintage Vikend, je po petih letih organizacije nostalgično obarvanih dogodkov in promocije vintage kulture v Sloveniji, skupaj s soprogom Tonijem Matuslovićem spakirala kovčke in na Hrvaškem odprla prvo pravo trgovino z vintage oblačili, modnimi dodatki in predmeti za opremo doma. Trgovino, ki je platforma za povezovanje zbirateljev, ljubiteljev mode in ustvarjalce, sta poimenovala Vintage Getaway.
Pravi, da je za uspeh potrebno veliko poguma, (samo)discipline, ljubezni do dela in pa partner, ki mu lahko zaupaš. Selitev v tujino, s nekaj tisočaki v žepu, ki so bili namenjeni zagonu novega podjetja, brez mreže prijateljev in novi poklic so bili za Tjašo Gračner precejšen izziv, ki ga je uspešno obvladala.
“Bolj kot se dan bliža večeru, slabša je moja hrvaščina,” v smehu doda Tjaša o svojem znanju jezika naših južnih sosedov.
Čeprav so nekateri že dobri poznavalci vintage scene, pa posamezniki še zmeraj ne razlikujejo med izrazi vintage, second hand, antično in retro.
Tjašo so že od nekdaj privlačile stare stvari, a moda, priznava, ne. Ljubezen do starih oblačil se je razvila skozi projekt Vintage Vikend, kar pa ne pomeni, da jim tudi v mladosti ni dala priložnosti: “Če zdaj pomislim, sem imela vintage oblačilo na svoji valeti. Moja babica je bila šivilja in mi prikrojila mamino staro obleko.”
“Vintage oblekam sem se dolgo časa upirala. Moja mati je sicer shranjevala obleke iz svoje mladosti, da bi jih potem predala naprej meni že v osnovni šoli, kar je pa nekaj najhujšega, kar ti starši lahko storijo,” se z nasmehom na ustih spominja Tjaša.
Nekateri kosi so tako odšli iz njene garderobe in življenja, drugi so se vrnili. Ji je za kateri kos oblačila žal, da ga nima več na razpolago? “Spomnim se majice, ki je imela potisk dveh angelčkov. Če se ne motim, sta ta angelčka celo spuščala zvoke, ko si ju stisnil. Ja, kičasto, a zdaj ko pomislim… mi je žal, da je moja mati to stran vrgla.”
Vintage kosi so lahko odlična popestritev garderobe vsakega posameznika, ne gre pa zanemariti vidika unikatnosti
foto: Vintage Getaway
Ljubljančanke so se hitro navadile na vintidž. Kaj pa Hrvatice? “Glede na to, da je Reka periferija v primerjavi z Zagrebom, priznam, da je to izziv,” in nadaljuje, da mlada dekleta in ženske, ki potujejo, poznajo razliko med second handom in vintidžem. Starejše ženske pa malce manj: “Veliko več je takih, ki pridejo in bi mi rade prodale, kot pa kupile. Ja, imamo veliko prodajalcev.”
“Stranka v moji glava je bila mlada punca v začetku 20-ih, trendi, malce hipsterka… a resnica je drugača: največ kupujejo ženske v poznih 20-ih do 40ih, ko iščejo tisti poseben kos, ki bo dal neko dodatno težo celotni opravi.“
Večino ljudi, ki vstopi v trgovino, seveda pričakajo oblačila, obstaja pa še kotiček z vintage predmeti, ki ga ureja Tjašin soprog Toni. Stranke predmete kupijo za dekoracijo ali darilo, jih pa imajo tudi za praktično rabo. Še kaj? “Imam primer, ko je mamica pripeljala svoje otroke gledat vintage predmete, skratka stvari iz njene mladosti. Ker otroci tega seveda niso videli, jih je pripeljala do našega kotička, mene pa prosila, da naj njenemu sinu pojasnim. Navsezadnje otroci niso videli stacionarnega telefona s krožno številčnico. Tu sem uporabila svoje znanje muzejskega vodiča. Otroci so bili tako navdušeni, kot da bi jih peljala v živalski vrt.”
Ko je delala pri Vintage Vikendu, je velikokrat izvedela o zgodbi, ki se skriva za določenim kosom oblačila, a zdaj, ko imata s Tonijem trgovino, je malce težje. “Ko imaš trgovino, potrebuješ resnega dobavitelja in težko veš kaj o njihovi konkretni zgodovini. So samo anekdote, ki si jih sama ustvarim v glavi.”
“Šuškave trenirke nikakor ne razumem.” Tjaša o tem, kateri slog, stil ali modni trend iz preteklosti ji ni pri srcu.
Čeprav se na Reki počutita domače, pa tam nista oziroma ne bosta pognala korenin. “Sva kot cigana, nikjer ne zdrživa dolgo,” svoj nomadski duh opiše Tjaša. Trgovino na Reki vidita zgolj kot odskočno desko za naprej. Kje bo torej naslednji Vintage Getaway? “Kam bova pobegnila, težko rečem. Naslednji logični korak bi bil Zagreb, ampak midva rada sanjava veliko. Upava, da bo VG osvojil celo Evropo!”
Tjašino delo v trgovini zaobjema več področij: je oblikovalka, model, stilistka, prodajalka, kupec...
foto: Vintage Getaway
V svetu vintidža je Tjaša že kar nekaj let, zato je njeno oko izurjeno in prepoznava razliko med vintidžem in second handom.
Razlika se opazi v materialu, izdelavi, kroju, etiketah – večina vintidž stvari je narejena v državah, iz katerih prihaja. “Ne piše na primer “made in China”, ampak made in France, Germany.” Stvari, ki so starejše od 40 let, nimajo etiket z oznakami materiala, nimajo oznak za vzdrževanje, saj takrat tega še ni bilo. Je pa minus pri vintidžu sintetika – očitno so bili navdušeni nad poliestrom in viskozo. “Mislim, da je stvar v tem, da če je bila kakšna stvar bombažna, se je veliko prej uničila kot sintetična oblačila. Posledično se seveda tudi ni ohranila tako dolgo,” razmišlja Tjaša.
Ko se Tjaša loti stvari, ki jo zanimajo, se jih loti tudi na teoretičnem nivoju. V letu, ko sta s Tonijem postavljala temelje trgovine, je kupila veliko knjig na temo vintidža, kjer je proučila vse: različne kroje, kako razlikovati obdobja in materiale. Toni se je podučil o starinah, kako oceniti starost, na primer. “Je pa tudi splet dobro orodje. In izkušnje, seveda,” kot piko na i doda Tjaša.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Tjaša Gračner, soustanoviteljica projekta Vintage Vikend, je po petih letih organizacije nostalgično obarvanih dogodkov in promocije vintage kulture v Sloveniji, skupaj s soprogom Tonijem Matuslovićem spakirala kovčke in na Hrvaškem odprla prvo pravo trgovino z vintage oblačili, modnimi dodatki in predmeti za opremo doma. Trgovino, ki je platforma za povezovanje zbirateljev, ljubiteljev mode in ustvarjalce, sta poimenovala Vintage Getaway. Pravi, da je za uspeh potrebno veliko poguma, (samo)discipline, ljubezni do dela in pa partner, ki mu lahko zaupaš. Selitev v tujino, s nekaj tisočaki v žepu, ki so bili namenjeni zagonu novega podjetja, brez mreže prijateljev in novi poklic so bili za Tjašo Gračner precejšen izziv, ki ga je uspešno obvladala. Na nočnem obisku jo bo gostila Tina Lamovšek.
Tjaša Gračner, soustanoviteljica projekta Vintage Vikend, je po petih letih organizacije nostalgično obarvanih dogodkov in promocije vintage kulture v Sloveniji, skupaj s soprogom Tonijem Matuslovićem spakirala kovčke in na Hrvaškem odprla prvo pravo trgovino z vintage oblačili, modnimi dodatki in predmeti za opremo doma. Trgovino, ki je platforma za povezovanje zbirateljev, ljubiteljev mode in ustvarjalce, sta poimenovala Vintage Getaway.
Pravi, da je za uspeh potrebno veliko poguma, (samo)discipline, ljubezni do dela in pa partner, ki mu lahko zaupaš. Selitev v tujino, s nekaj tisočaki v žepu, ki so bili namenjeni zagonu novega podjetja, brez mreže prijateljev in novi poklic so bili za Tjašo Gračner precejšen izziv, ki ga je uspešno obvladala.
“Bolj kot se dan bliža večeru, slabša je moja hrvaščina,” v smehu doda Tjaša o svojem znanju jezika naših južnih sosedov.
Čeprav so nekateri že dobri poznavalci vintage scene, pa posamezniki še zmeraj ne razlikujejo med izrazi vintage, second hand, antično in retro.
Tjašo so že od nekdaj privlačile stare stvari, a moda, priznava, ne. Ljubezen do starih oblačil se je razvila skozi projekt Vintage Vikend, kar pa ne pomeni, da jim tudi v mladosti ni dala priložnosti: “Če zdaj pomislim, sem imela vintage oblačilo na svoji valeti. Moja babica je bila šivilja in mi prikrojila mamino staro obleko.”
“Vintage oblekam sem se dolgo časa upirala. Moja mati je sicer shranjevala obleke iz svoje mladosti, da bi jih potem predala naprej meni že v osnovni šoli, kar je pa nekaj najhujšega, kar ti starši lahko storijo,” se z nasmehom na ustih spominja Tjaša.
Nekateri kosi so tako odšli iz njene garderobe in življenja, drugi so se vrnili. Ji je za kateri kos oblačila žal, da ga nima več na razpolago? “Spomnim se majice, ki je imela potisk dveh angelčkov. Če se ne motim, sta ta angelčka celo spuščala zvoke, ko si ju stisnil. Ja, kičasto, a zdaj ko pomislim… mi je žal, da je moja mati to stran vrgla.”
Vintage kosi so lahko odlična popestritev garderobe vsakega posameznika, ne gre pa zanemariti vidika unikatnosti
foto: Vintage Getaway
Ljubljančanke so se hitro navadile na vintidž. Kaj pa Hrvatice? “Glede na to, da je Reka periferija v primerjavi z Zagrebom, priznam, da je to izziv,” in nadaljuje, da mlada dekleta in ženske, ki potujejo, poznajo razliko med second handom in vintidžem. Starejše ženske pa malce manj: “Veliko več je takih, ki pridejo in bi mi rade prodale, kot pa kupile. Ja, imamo veliko prodajalcev.”
“Stranka v moji glava je bila mlada punca v začetku 20-ih, trendi, malce hipsterka… a resnica je drugača: največ kupujejo ženske v poznih 20-ih do 40ih, ko iščejo tisti poseben kos, ki bo dal neko dodatno težo celotni opravi.“
Večino ljudi, ki vstopi v trgovino, seveda pričakajo oblačila, obstaja pa še kotiček z vintage predmeti, ki ga ureja Tjašin soprog Toni. Stranke predmete kupijo za dekoracijo ali darilo, jih pa imajo tudi za praktično rabo. Še kaj? “Imam primer, ko je mamica pripeljala svoje otroke gledat vintage predmete, skratka stvari iz njene mladosti. Ker otroci tega seveda niso videli, jih je pripeljala do našega kotička, mene pa prosila, da naj njenemu sinu pojasnim. Navsezadnje otroci niso videli stacionarnega telefona s krožno številčnico. Tu sem uporabila svoje znanje muzejskega vodiča. Otroci so bili tako navdušeni, kot da bi jih peljala v živalski vrt.”
Ko je delala pri Vintage Vikendu, je velikokrat izvedela o zgodbi, ki se skriva za določenim kosom oblačila, a zdaj, ko imata s Tonijem trgovino, je malce težje. “Ko imaš trgovino, potrebuješ resnega dobavitelja in težko veš kaj o njihovi konkretni zgodovini. So samo anekdote, ki si jih sama ustvarim v glavi.”
“Šuškave trenirke nikakor ne razumem.” Tjaša o tem, kateri slog, stil ali modni trend iz preteklosti ji ni pri srcu.
Čeprav se na Reki počutita domače, pa tam nista oziroma ne bosta pognala korenin. “Sva kot cigana, nikjer ne zdrživa dolgo,” svoj nomadski duh opiše Tjaša. Trgovino na Reki vidita zgolj kot odskočno desko za naprej. Kje bo torej naslednji Vintage Getaway? “Kam bova pobegnila, težko rečem. Naslednji logični korak bi bil Zagreb, ampak midva rada sanjava veliko. Upava, da bo VG osvojil celo Evropo!”
Tjašino delo v trgovini zaobjema več področij: je oblikovalka, model, stilistka, prodajalka, kupec...
foto: Vintage Getaway
V svetu vintidža je Tjaša že kar nekaj let, zato je njeno oko izurjeno in prepoznava razliko med vintidžem in second handom.
Razlika se opazi v materialu, izdelavi, kroju, etiketah – večina vintidž stvari je narejena v državah, iz katerih prihaja. “Ne piše na primer “made in China”, ampak made in France, Germany.” Stvari, ki so starejše od 40 let, nimajo etiket z oznakami materiala, nimajo oznak za vzdrževanje, saj takrat tega še ni bilo. Je pa minus pri vintidžu sintetika – očitno so bili navdušeni nad poliestrom in viskozo. “Mislim, da je stvar v tem, da če je bila kakšna stvar bombažna, se je veliko prej uničila kot sintetična oblačila. Posledično se seveda tudi ni ohranila tako dolgo,” razmišlja Tjaša.
Ko se Tjaša loti stvari, ki jo zanimajo, se jih loti tudi na teoretičnem nivoju. V letu, ko sta s Tonijem postavljala temelje trgovine, je kupila veliko knjig na temo vintidža, kjer je proučila vse: različne kroje, kako razlikovati obdobja in materiale. Toni se je podučil o starinah, kako oceniti starost, na primer. “Je pa tudi splet dobro orodje. In izkušnje, seveda,” kot piko na i doda Tjaša.
Doc. dr. Andrej Kovačič je raziskovalec in predavatelj na Fakulteti za medije v Ljubljani, deluje pa tudi kot trener o osebni komunikaciji, javnem nastopanju, prodaji in oglaševalskem scriptingu. V Nočnem obisku bomo z dr. Kovačičem med drugim spregovorili o PRO-aktivnih komunikacijskih in pogajalskih tehnikah ter kako se naučiti in osvojiti določene veščine. Na klepet ga je povabil Sandi Horvat.
Na nočni obisk prihaja rusko-slovenska violinistka Inga Ulokina. Govorila bo o svoji zanimivi življenjski poti, ki jo je že pri trinajstih iz Sankt Peterburga pripeljala v Slovenijo. Pripovedovala bo tudi o svoji glasbeni karieri in o pedagoškem delu, kajti veselje do dela z mladimi ji daje vedno veliko zagona in ustvarjalnost tudi na lastni glasbeni poti. Poslušajte po polnoči, ko bo naša gostja na violino zaigrala tudi v živo.
Bikram joga prihaja iz Indije in se je prvič pojavila na zahodu v začetku sedemdesetih let. 90-minutna vadba je sestavljena iz 26 asan in dveh dihalnih vaj, ki si sledijo v določenem zaporedju. Posebnost te oblike vadbe je, da se izvaja v sobi ogreti na 36 – 38 stopinj, s 50-odstotno vlažnostjo. Ker vročina sprosti telo, to postane bolj fleksibilno, zato je primerna tudi za začetnike. Na nočni obisk prihaja mednarodna učiteljica joge, s 1000 urnim certifikatom Bikram joge Tinkara Končar. Tinkara vam bo razložila kako poteka bikram joga in zakaj zdravi tudi težja obolenja, kot so artritis, kronične bolečine v hrbtenici, strgane kolenske vezi, težave z dihali, osteoporoza in kalcinacije. S Tinkaro Končar se bo pogovarjala Lea Ogrin.
Na stotine milijonov let domujejo na našem planetu, kako dobro jih poznamo in kako dobro se zavedamo njihovega pomen? V prvih minutah ponedeljka bodo glavne – rastline. Zadnji majski petek je namreč, letos že sedmič, prinesel Dan očarljivih rastlin. Njegov osrednji namen je poudariti pomen rastlin, njihovega delovanja, raznolikosti, uporabnosti in sobivanja s človekom. O tem čudovitem kraljestvu se bomo pogovarjali z nočno gostjo, izr. prof. dr. Marušo Pompe Novak, koordinatorico Dneva očarljivih rastlin, nacionalno koordinatorico Evropske organizacije za raziskave rastlin, sodelavko Nacionalnega inštituta za biologijo in Centra za raziskave vina Univerze v Novi Gorici. Na nočni obisk jo je povabila Mojca Delač.
Sebastjan Horvat je režiser, ki ga zanima družbenokritično gledališče, ki ne podcenjuje publike in gledališče in ki je kritika sveta in družbe, v kateri živimo. Pred mikrofon ga je povabila Nada Vodušek.
Medobčinsko društvo prijateljev mladine Sežana se počasi približuje 70 letom delovanja, zadnjih 20 let ga kot sekretarka vodi Ana Pangos. Čeprav so v vseh letih njenega delovanja v ospredju otroci, je precej kreativnosti, potrpežljivosti in poguma potrebnega tudi za nemoteno delovanje društva. Usklajevanje med štirimi občinami, zahtevami staršev, pričakovanji otrok in večni manjko sredstev za realizacijo programov so izzivi, ki so vsakič drugačni in se jih človek ne more navaditi. A naša sogovornica pravi, da zadevo nekoliko olajšajo izkušnje. Kako se spreminja delovanje organizacije, kako se veliki, nacionalni projekti krovne Zveze prijateljev mladine, kot je Botrstvo, odražajo na lokalni ravni? Kako so se v nekaj desetletjih spremenila poletna letovanja in programi za otroke in mladino? Kako je mogoče uskladiti vsa raznolika pričakovanja institucij, financerjev, staršev in otrok? Ano Pangos bo gostila Janja Novoselc.
Ne le trdno in dolgoletno prijateljstvo, ki sega že v srednješolska leta, Moniko Ažman in Marjetko Košir, gostji nocojšnjega Nočnega obiska, druži tudi velika predanost svojemu poklicu. Obe medicinski sestri z mnogo izkušnjami, obe nasmejani, zgovorni, s čutom za ljudi, obe Gorenjki. Kako trd in odgovoren je njun poklic? Zakaj vztrajata? Kako zmoreta skrbeti za druge in hkrati ne pozabita nase ter na svoje bližnje? Kaj ali kdo jima nariše nasmeh na obraz? V noči s četrtka na petek se bo z Moniko Ažman in Marjetko Košir pogovarjal Iztok Konc. Pridružite se jim tudi vi.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Da kreativnost ne pozna meja so pokazali mladi fantje iz Prekmurja, ki so pred nekaj meseci združili moči in posneli prvo skupno skladbo v prekmurščini in to v stilu, v katerem to narečje v Sloveniji slišimo bolj poredko – rapu. Dobro delo je s seboj prineslo tudi že uspešne rezultate in pozitivne odzive, saj so se fantje s skladbo Pridi na Goričko konec aprila zavihteli visoko na prvo mesto lestvice Vala 202 in za dober teden dni prevzeli naslov domače popevke tedna. Z dvema članoma novega slovenskega tria, Sandijem Horvatom »Sunnyjem« in Matejem Kuharjem »Pepsonom« bo v Nočnem obisku, tokrat v lendavskem studiu, poklepetal Sandi Horvat.
V nizu sijajnih, glasbeno in vsebinsko vedno drugačnih plošč je letos Katalena izdala novo z naslovom Človek ni zver. Komentar časa in zven vojaških bobnov iz preteklosti. Povod za nočni pogovor z glasbenikom, ki je tudi doktor filozofije in počne v življenju še mnoge druge stvari. O čem razmišlja, kaj ga žene, kaj navdušuje, kaj ga jezi.Tem za pogovor ne bo primanjkovalo, tudi dobre muzike bo na pretek. Boštjana Narata je na nočni obisk povabila Nada Vodušek.
V noči na nedeljo vas pred mikrofonom in pri telefonu pričakuje nočna voditeljica Mojca Blažej Cirej. Vesela bo vaših klicev!
Ste se kdaj vprašali, kako poteka izbira filmov na filmskih festivalih? Kako izbirajo žirijo in na kaj vse je slednja pozorna? Zakaj se izbira strokovne žirije pogosto popolnoma razlikuje od tako imenovanega ‘glasu ljudstva’? Ali je umeščanje filmov in nadaljevank v termine, ki so na razpolago sploh možno dokončati tako, da bi bili zadovoljni vsi? Zakaj so TV serije trenutno bolj priljubljene od filmov? Veliko vprašanj za nocojšnjega nočnega gosta Iztoka Polanca, ki je na Televiziji Slovenija zadolžen za izbiro in umeščanje filmskih vsebin, sicer pa je tudi eden izmed tistih, ki festivale obiskujejo službeno. Na drugi strani mikrofona ga bo gostil Jure K. Čokl.
Na nočni klepet prihaja Goran Marić, plesalec in učitelj salse in bachate. Ob plesu in družini, ki se bo kmalu povečala, namenja veliko pozornosti tudi glasbi, saj tudi sam igra tolkala. Tako bomo med polnočjo in eno plesali, igrali in spoznavali njegovo, za mnoge, sanjsko življenje. Po eni uri se nam bosta pridružila Boštjan Štromajer in Slavko Polak, ki sta v preteklih treh tednih raziskovala in spoznavala lepote in dobrote Tajske in Filipinov. Nočni program pripravlja Robert Zajšek.
Dr. Janja Zupan je predavateljica in raziskovalka: »Ko po koncu delovnega dne zaprem oči, večkrat še vedno vidim iste sijoče celice, ki sem jih prej več ur opazovala pod mikroskopom. Znanost me privlači, ker imam možnost, da naredim nekaj novega.« Zavzetost in delavnost doktorice Zupan sta se že obrestovali – slovenska znanstvenica je s sodelavci odkrila posebne matične celice, ki so sposobne obnoviti sklepni hrustanec. O majhnih in velikih korakih, uspehih in neuspehih, o delu doma in v tujini, pa tudi o vztrajnosti, odgovornosti in znanstveni sreči se bo z dr. Janjo Zupan v noči s torka na sredo pogovarjal Iztok Konc.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Ste kdaj razmišljali o tem, da bi potovali v neznano? Pred potovanjem bi bili znani samo termin, cena, seznam opreme, ki jo potrebujete za na pot, tematika potovanja in cilj – pravzaprav le celina. Je to priložnost za nov način preživljanja prostega časa v modernem času in svetu? Da popotnik pozabi na meje držav ter se prepusti popotniškim dogodivščinam na potovanju v neznano? Vse to že 20 let s svojo potovalno agencijo Deseti brat doživlja Roman Križanič.
Laskavi naziv “Moja družinska zdravnica” je letos prejela doktorica, specialistka splošne medicine, Ljubica Kolander Bizjak. Zaposlena je v Zdravstvenem domu Koper, kjer je tudi strokovna vodja. Gospo Kolander Bizjak je v goste povabil Iztok Novak Easy.
Na tokratni nočni obisk prihaja popotnica Manca Čujež. Popeljala vas bo v čarobni eksotični Oman. Po peščenih in kamnitih puščavskih prostranstvih, neskončnih plažah in osvežujočih soteskah. Od živahne prestolnice Muškat vzdolž razgibane obale do tropskega Salalaha na jugu in nazaj skozi čokoladne gore, v omanski veliki kanjon in v srednjeveško Nizvo s slikovito tržnico. Kako je videti sodobna arabska država, kjer se še cedijo nafta, zemeljski plin in sladka voda; ceste pa se gradijo hitreje, kot jih uspejo posodabljati navigacijski programi, po polnoči v oddaji Nočni obisk.
Zavetišče za živali Maribor, ki je prehoden dom za vse izgubljene, zavržene in mučene kužke in muce, je lani praznovalo 30-letnico delovanja. Med drugim je njegova naloga tudi krepitev zavesti o odgovornem lastništvu živali, poudarja vodja zavetišča, Tomaž Kristanič, diplomirani inženir zootehnike. Rad ima vse živali, pravi, vendar so psi njegova največja ljubezen, kar bo pojasnil tudi v prvi uri nočnega programa, ko bo gost v našem studiu. Povabila ga je Darinka Čobec.
V Nočnem obisku bomo tokrat govorili o najstniških možganih. A ne iz strokovnega vidika. Gost bo režiser Primož Ekart, ki je na oder postavil predstavo Vihar v glavi. Ta se ukvarja z zanimivim vprašanjem, zakaj so najstniki takšni, kot so. Vzkipljivi, zakaj se zapirajo v svoje sobe in ne morejo vzdrževati reda, a so na drugi strani zelo kreativni, drzni in imajo neusahljiv vir idej. Na odru 17 mladih na zanimiv način predstavlja svoj odnos do sveta, hkrati pa ponudijo ogledalo in priložnost za samorefleksijo tako najstnikom kot staršem samim. V najstniške čase bomo zavili po polnoči.
Neveljaven email naslov