Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
Plezalni začetki
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
“Ko sem prišla domov s planinskega tabora, sem hotela le še plezati.”
Za pravi začetek plezalne kariere šteje prvo tekmo, decembra leta 90, na kateri je bila tretja med fanti. Leta 91 je bil prvič organiziran pokal Slovenije v športnem plezanju za mlajše kategorije in od takrat je redno tekmovala in zato tudi vse več trenirala. V svoji kategoriji je bila vedno prva, od leta 94 pa tudi članska državna prvakinja.
Prvič je na stopničke SP stopila leta 97, leta 99 je bila tretja v skupnem seštevku, leta 2001 pa je bilo najuspešnejše do takrat; štirikrat je stala na najvišji stopnički, postala svetovna prvakinja v švicarskem Winterthuru in sezono končala na prvem mestu svetovne jakostne lestvice. Vendar pa tekmovanja niso bila edino področje Martninih plezalnih uspehov. Tudi v plezanju v naravnih stenah je bila v svetovnem vrhu; leta 97 je kot peta ženska na svetu preplezala smer z oceno 8b+.
Martina se je v času svoje športne kariere preizkusila tudi kot vodja, trenerka mladincev in to skupaj z bivšim selektorjem mladinske reprezentance Borutom Kavzarjem, ki smo ga med pogovorom poklicali.
“Plezalci smo zelo eni hipiji, friksoni – neresni ljudje.”
Iz Slovenije v Francijo …
Če z glavo nisi 100% prisoten na tekmi, uspeha ni. In tako je leta 2006 Martina tekmovalno kariero obesila na klin. Nekaj let za tem je našla srečo zunaj naših meja.
“Kot bi že prej čutila, da bom nekoč v Franciji, sem se že zelo zgodaj začela učiti francoščino.”
El capitan
Ko danes gleda fotografije El Capitana na steni v sobi, Martina pravi, da začuti veter, sliši bučanje slapu, petje ptic … A potovanje na vrh je bilo vse prej kot enostavno.
“S seboj imaš tudi prenosno stranišče – in po petih dneh to ne diši najbolje – za tabo letijo muhe, ko to nosiš z gore.”
Ob tem dodaja še zanimivo anekdoto:«Me en malo smešen plezalec z avstrijskim naglasom začne spraševati o El Ninu, da bi ga šel rad splezat. Pred nekaj urami sem ga srečala nad smerjo Separate Reality (7a poč), ko se je pritoževal, da je nikakor ni mogel splezat, kar za Evropejce ni nič čudnega, a za nekoga, ki se podaja v El Cap, v eno od težjih smeri, vseeno nepričakovano. »Ne vem, mogoče se tale Avstrijec zaganja v pretežko smer«, sem si mislila, in mu povedala čisto vse o njej, skoraj do giba natančno, namerno pa sem velikokrat omenila, da so svedri, kjer so, zelo narazen, da je plezanje res tehnično, velikokrat malo adrenalinsko in da je vse skupaj velik zalogaj. No, ko si na koncu izmenjava maile, ugotovim, da človek mora vedeti, kaj je adrenalin in kako se pleza tehnično zahtevne plate; bil je namreč Hansjorg Auer, tisti ki je lani soliral Ribo v Marmoladi!«
Smer 8c lansko leto septembra …
Lanskega septembra je Martina opravila izjemen vzpon v smeri Max power (8c) v francoskem plezališču Bionnyssay. Zgodba ima še eno zanimivost, saj je Martina preplezala smer, v kateri je prvi vzpon pred petimi leti opravil njen mož Nico. V družbi varovalke in nekdanje sotekmovalke Liv Sansoz je uspela v tem večletnem projektu. Zanjo je bila to druga smer težavnosti 8c, leta 2005 je v Mišji Peči preplezala smer Vizija (8c). Takrat je bil to prvi slovenski ženski vzpon v smeri, ocenjeni z 8c in je postala šesta plezalka na svetu, ki ji je uspel takšen podvig.
“Dobro moraš biti telesno pripravljen in najti smer, ki ti odgovarja.”
Martino Čufar Potard lahko v tem tednu ulovite na predavanju v Cankarjevem domu na 11. Festivalu gorniškega filma.
5420 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
Plezalni začetki
Doma so pogosto hodili v hribe, v tretjem razredu je bila prvič na Triglavu, v petem pa se je udeležila mednarodnega planinskega tabora v Avstriji in to je bil trenutek, ko se je zaljubila. Pa ne v kakšnega fanta, temveč v plezanje. A še preden je plezanje postalo del njenega vsakdana, so bile v otroštvu Martine Čufar Potard druge športne aktivnosti.
“Ko sem prišla domov s planinskega tabora, sem hotela le še plezati.”
Za pravi začetek plezalne kariere šteje prvo tekmo, decembra leta 90, na kateri je bila tretja med fanti. Leta 91 je bil prvič organiziran pokal Slovenije v športnem plezanju za mlajše kategorije in od takrat je redno tekmovala in zato tudi vse več trenirala. V svoji kategoriji je bila vedno prva, od leta 94 pa tudi članska državna prvakinja.
Prvič je na stopničke SP stopila leta 97, leta 99 je bila tretja v skupnem seštevku, leta 2001 pa je bilo najuspešnejše do takrat; štirikrat je stala na najvišji stopnički, postala svetovna prvakinja v švicarskem Winterthuru in sezono končala na prvem mestu svetovne jakostne lestvice. Vendar pa tekmovanja niso bila edino področje Martninih plezalnih uspehov. Tudi v plezanju v naravnih stenah je bila v svetovnem vrhu; leta 97 je kot peta ženska na svetu preplezala smer z oceno 8b+.
Martina se je v času svoje športne kariere preizkusila tudi kot vodja, trenerka mladincev in to skupaj z bivšim selektorjem mladinske reprezentance Borutom Kavzarjem, ki smo ga med pogovorom poklicali.
“Plezalci smo zelo eni hipiji, friksoni – neresni ljudje.”
Iz Slovenije v Francijo …
Če z glavo nisi 100% prisoten na tekmi, uspeha ni. In tako je leta 2006 Martina tekmovalno kariero obesila na klin. Nekaj let za tem je našla srečo zunaj naših meja.
“Kot bi že prej čutila, da bom nekoč v Franciji, sem se že zelo zgodaj začela učiti francoščino.”
El capitan
Ko danes gleda fotografije El Capitana na steni v sobi, Martina pravi, da začuti veter, sliši bučanje slapu, petje ptic … A potovanje na vrh je bilo vse prej kot enostavno.
“S seboj imaš tudi prenosno stranišče – in po petih dneh to ne diši najbolje – za tabo letijo muhe, ko to nosiš z gore.”
Ob tem dodaja še zanimivo anekdoto:«Me en malo smešen plezalec z avstrijskim naglasom začne spraševati o El Ninu, da bi ga šel rad splezat. Pred nekaj urami sem ga srečala nad smerjo Separate Reality (7a poč), ko se je pritoževal, da je nikakor ni mogel splezat, kar za Evropejce ni nič čudnega, a za nekoga, ki se podaja v El Cap, v eno od težjih smeri, vseeno nepričakovano. »Ne vem, mogoče se tale Avstrijec zaganja v pretežko smer«, sem si mislila, in mu povedala čisto vse o njej, skoraj do giba natančno, namerno pa sem velikokrat omenila, da so svedri, kjer so, zelo narazen, da je plezanje res tehnično, velikokrat malo adrenalinsko in da je vse skupaj velik zalogaj. No, ko si na koncu izmenjava maile, ugotovim, da človek mora vedeti, kaj je adrenalin in kako se pleza tehnično zahtevne plate; bil je namreč Hansjorg Auer, tisti ki je lani soliral Ribo v Marmoladi!«
Smer 8c lansko leto septembra …
Lanskega septembra je Martina opravila izjemen vzpon v smeri Max power (8c) v francoskem plezališču Bionnyssay. Zgodba ima še eno zanimivost, saj je Martina preplezala smer, v kateri je prvi vzpon pred petimi leti opravil njen mož Nico. V družbi varovalke in nekdanje sotekmovalke Liv Sansoz je uspela v tem večletnem projektu. Zanjo je bila to druga smer težavnosti 8c, leta 2005 je v Mišji Peči preplezala smer Vizija (8c). Takrat je bil to prvi slovenski ženski vzpon v smeri, ocenjeni z 8c in je postala šesta plezalka na svetu, ki ji je uspel takšen podvig.
“Dobro moraš biti telesno pripravljen in najti smer, ki ti odgovarja.”
Martino Čufar Potard lahko v tem tednu ulovite na predavanju v Cankarjevem domu na 11. Festivalu gorniškega filma.
Le malokdo se lahko pohvali, da so o njem posneli film. In taka sta naša tokratna nočna gosta Klemen Bečan in Gregor Selak. Oba športna plezalca, a s povsem različnima zgodbama, ki ju bo gledalcem na velikem platnu predstavil tudi prihajajoči 13. Festival gorniškega filma. Pred tem pa ju boste spoznali poslušalci. O življenju pred kamero, razkrivanju intimnih trenutkov in ustvarjanju zgodbe, ki bo s svojo pripovedjo pritegnila gledalce, bomo z nočnima gostoma govorili po polnoči.
V nočnem programu bomo gostili ekstremnega motociklista Simona Marčiča. Spregovorili bomo o njegovih dirkaških pustolovščinah, še posebej podrobno o januarskem puščavskem reliju Dakar, ki se ga je udeležil že petič. Nočni program bo vodil Bratko Zavrnik.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Mladi oskrbovalci. Termin, ki se na novo pojavlja v slovenskem in tudi evropskem prostoru in javnosti ostaja še vedno dokaj neznan in neraziskan. Gre za mlade posameznike, ki poleg svojih obveznosti v šoli, v domačem okolju nudijo dodatno nego in pomoč družinskemu članu, ki to potrebuje zaradi bolezni, invalidnosti ali česa drugega. V teku je tudi mednarodni projekt Me-We s pomočjo katerega skušajo, tudi v Sloveniji, ozaveščati in informirati javnost o problematiki mladih oskrbovalcev. Zakaj o mladih oskrbovalcih do sedaj še nismo govorili in s kakšnimi izzivi, bodisi psihološkimi bodisi socialnimi, se ti soočajo, bomo me drugim spregovorili s psihologinjo, Ireno Bolko ter mag. sociologije in raziskovalko Fakultete za družbene vede, Karino Sirk. Pogovor pripravlja Sandi Horvat.
27 obiskanih držav, 5 tisoč preštopanih kilometrov, število dni, preživetih v tujini: 280 oz. 77 % celega leta. Taka je strnjena statistika potovanj Urbana Misleja v letu 2018. Absolvent geografije in etnologije je pravi mojster v iskanju priložnosti za odhod v tujino. Pravi, da študira na terenu, zato tudi že načrtuje svoje naslednje potovanje, ko se bo odpravil na štop od Maroka do Gambije. Štopanje je njegov najljubši način premikanja od mesta do mesta – pa ne toliko zato, ker je najugodnejša možnost, temveč zato, ker tako res spoznaš, kako živijo in razmišljajo tujci. Več o štoparskih pustolovščinah Urbana Misleja po polnoči.
Mandala je simbol, ki lahko predstavlja vsako religijo, vsako osebo, vsako bitje in simbolizira krog. Bistvo mandale predstavlja središčna točka, ki se s kombinacijo povezanih geometričnih oblik, barv, figur in simbolov širi navzven. Mandala se začne in konča v sredini, s takšno zgradbo pa posnema naravo. Opazovanje tega procesa deluje na nas obredno in meditativno. Ampak mandale niso samo bleščeče risbe, najdemo jih povsod, pa se tega niti na zavemo. Cvetje, školjke, morska zvezda, snežinke, prerez plodov sadja in drevesa so najočitnejši primeri mandal. Zakaj ta simbol navdušuje ljudi in kakšne moči ima, boste izvedeli v nočnem programu. Ustvarjalko mandal Katjo Ušaj je na nočni obisk povabil Bostjan Simčič.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Gost nočnega druženja je nosilec številnih strokovnih nazivov, zdravnik, specialist otroške in mladinske psihologije in terapevt medicinske hipnoze, Gašper Grobelšek. Pred leti je bil član humanitarno-medicinske odprave v Zambiji in Nangomi, usposabljal pa se je tudi za svetovalca ljudem v duševni stiski. Svoje zanimive izkušnje bo delil od polnoči dalje . V nadaljevanju bomo spoznali Mitjo Lavtarja, popotnika in avanturista, ki želi v sklopu projekta Slovenija obiskati vse slovenske kraje – teh je kar 6036. Pred nami je slovenski kuturni praznik, zato bomo v program umestil še prispevek o branju – koliko in kaj beremo.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Na tokratni nočni obisk pride kitarist in skladatelj Matic Smolnikar. Že od mladih let, ko ga je navduševala zasedba Gypsy Kings, išče in oblikuje svojo glasbeno pot; ta ga je že peljala skozi različne glasbene zvrsti, zaznamovala sta jo tudi Bob Dylan in David Gilmoure. Smolnikar, po poklicu akademski glasbenik kitarist, ustvarja, snema in izvaja tako resno kot popularno glasbo, ob tem pa nastopa v gledaliških predstavah in deluje kot mentor mladim glasbenikom v kamniškem okolišu, v katerem je zaposlen kot profesor kitare na gimnaziji in srednji šoli Rudolfa Maistra. O vsem tem v pogovoru po polnoči. Z njim bo Marko Rozman.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Svetovno popotnico Matejo Mazgan, ki je do zdaj obiskala oz. prepotovala že več kot 80 držav, je k potovanju navdihnila babica. Tudi navdih za tokratno oddajo je bila Matejina babica oz. Matejino potopisno predavanje o potovanju z babico po Združenih državah Amerike.
V nočnem programu Radia Slovenija bo iz Maribora – ob pravem času s pravega mesta – zavel duh Zlate lisice. Ob koncu tedna, v petek in soboto, bo namreč na Mariborskem Pohorju tradicionalno, že 55. tekmovanje svetovnega pokala v alpskem smučanju za dekleta. Voditelj Zoran Turk bo to noč gostil »piarovca« Uroša Mencingerja, tiskovnega predstavnika te prireditve, sicer pa kulinaričnega kritika, idejnega očeta mariborskega poletnega »Sladolenta« in solastnika kulinaričnega spleta Šola dobrih okusov VIVI, ki predstavlja dobre jedi.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Namesto v telefon se zazremo drug v drugega, namesto glasbe v slušalkah poslušamo sogovornika, se učimo in smejimo, zamislimo, začutimo. Združuje likovno ustvarjanje, umetnost pripovedovanja, petja, nastopanja, terja smiselno razčlenitev dogodkov, kadriranje, notranjo predstavo, analizo in sintezo. Poslušalci se urijo v umetnosti čuječnosti, nastopajoči se začnejo zavedati, kako dragoceno je tisto, kar podajajo naprej, in so ponosni na svoje delo. Gostji nočnega klepeta bosta kamišibajkarici Simona Nagode in Tatjana Rupnik Hladnik. Gosti ju Mateja Perpar.
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Mraz in sneg in veter nas spomnijo, kako topel dom imamo, da je dobro, da ima tudi človek svoj brlog. V najdaljšem mesecu v letu – zato ker imajo številni zaradi praznikov prazno denarnico – vas k nočnemu pogovoru vabi Mojca Blažej Cirej. Napolnite svoj telefon in pokličite. Dobra družba se vedno prileže.
Studio Radia Koper bo v noči s petka na soboto obiskal glasbenik, ki je z avtorskim delom in sodelovanji zaznamoval slovensko popularno glasbo od konca šestdesetih let 20. stoletja, Janez Bončina Benč. Stari roker Benč glasbeno sceno plemeniti še danes in tako bo prihodnji petek, sedem desetletij njegovega življenja zaokrožil z velikim koncertom v ljubljanski Cvetličarni. Gostitelj bo Iztok Novak Easy.
V vsakem človeku je čustvena, telesna in duhovna plat, ki skupaj tvorijo celoto in človeku omogočajo funkcionalno življenje in zadovoljstvo. Življenje pa sestavljajo tudi dogodki, ki to ravnovesje porušijo. Takrat se pojavijo težave, ko zaradi stiske, žalosti, jeze ali strahu posameznik ne zmore več celovito delovati. Zato je marsikdaj potrebna pomoč strokovnjakov. Na Nočnem obisku se nam bo po polnoči pridružila mag. Vida Vidmar Kastelic, doktorska kandidatka Zakonske in družinske terapije, s katero bomo govorili o možnostih za obnovo odnosa z bližnjimi, premagovanju izgorelosti, žalovanju in vzpostavljanju varnega okolja, ki ga terapevti ponudijo svojim klientom.
Naš gost bo Sebastjan Lukovnjak, vsestranski ustvarjalec, predvsem pa glasbenik in performer in član več glasbenih zasedb, tudi skupine The SwingTones. The SwingTones je zbor odličnih glasbenikov, ki je redni spremljevalec plesnih večerov swinga v Sloveniji in tujini in veliko sodeluje s priznanimi slovenskimi in tujimi jazzovskimi glasbeniki. Lani jeseni so je ta skupina izdala zgoščenko z avtorsko glasbo. Kako je swing kot glasbena zvrst priljubljen med Slovenci? Poslušajte po polnoči. Pripravlja Teodor Bostič.
Neveljaven email naslov