Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na nočni obisk prihaja tokrat Aleksander Gadžijev, prvi slovenski BBC-jev umetnik nove generacije za obdobje 2019-2021, zmagovalec prestižnih tekmovanj, kot so Premio Venezia, Hammatsu, Monte Carlo in letos še Sydney. 26-letni goriški pianist je konec oktobra postal tudi prvi slovenski pianist, ki je prejel 2. nagrado in posebno nagrado za izvedbo sonate na slovitem Chopinovem tekmovanju v Varšavi. Trenutno eden najboljših pianistov mlajše generacije na svetu aktivno govori štiri jezike, zanimajo ga improvizacija, kompozicija, filozofija, meditacija, joga. Kljub izjemnemu uspehu, natrpanemu urniku in številnim obveznostim ostaja preprost, prijeten in prisrčen sogovornik, ki ostaja zvest tudi svoji Goriški, kjer bi rad v prihodnje oblikoval festival, ki bi povezal Nova Gorico in Gorico. V nočni program ga je povabila Tatjana Gregorič, ki vam bo do jutranjih ur v poslušanje ponudila še druge zanimive, primorsko obarvane vsebine.
Goriški pianist po izjemnem uspehu na 18. Chopinovem tekmovanju v Varšavi gost v nočnem programu.
Alexander Gadjiev, prvi slovenski BBC-jev umetnik nove generacije za obdobje 2019-2021, zmagovalec prestižnih tekmovanj, kot so Hamamatsu na Japonskem, Monte Carlo in letos še Sydney, je konec oktobra postal tudi prvi slovenski pianist, ki je prepričal 17-člansko žirijo na tekmovanju Frederica Chopina v Varšavi, tekmovanja, ki sodi med najzahtevnejša na svetu in nagrajencem odpira vrata najpomembnejših koncertnih dvoran, tekmovanja, ki je v svetu športnikov primerljivo z olimpijskimi igrami. 26-letni glasbenik, sin novogoriške pianistke in klavirske pedagoginje Ingrid Silič ter ruskega pianista in pedagoga Siavusha Gadjieva, je odraščal v slovenskem in italijanskem kulturnem okolju v Gorici. Na tekmovanjih zastopa tako Slovenijo kot Italijo, kajti, kot večkrat rad izpostavi, predstavlja Goriško kot prostor, kjer se pretakajo različne kulture. A njegovi izjemni uspehi v tujini ne prebudijo uradnikov slovenskega ministrstva za kulturo, da bi mu vsaj po zmagi v Varšavi izkazali primerno pozornost, posebno ob dejstvu, da je Alexander pred dobrim tednom doživel spoštljiv sprejem pri italijanskem ministru za kulturo v Rimu. Morda bi se naš minister odzval, če bi bil Alexander pop zvezdnik ali športnik … Zato pa so toliko bolj navdušeno njegov najnovejši uspeh počastili vsi, ki so minulo soboto obiskali koncert v Portorožu, koncert, ki je presegel vsa pričakovanja in je upravičeno požel dolge stoječe ovacije.
Alexandra smo obiskali dan po portoroškem koncertu v Gorici, v njegovem domačem okolju, kjer se je že intenzivno pripravljal na nove koncerte, se poglabljal v zahtevne partiture koncertov za klavir in orkester Ottorina Respighija in Aleksandra Nikolajeviča Skrjabina. Kljub natrpanemu urniku si je goriški poet klavirja vzel čas za daljši pogovor, v katerem je razgrnil zanimive zgodbe svojega enomesečnega bivanja v Varšavi, tudi tiste izza odra, spregovoril je o iskrenem prijateljevanju z drugimi udeleženci tekmovanja in nas seznanil s številnimi koncerti v prestižnih koncertnih dvoranah po svetu, ki jih bo imel v bližnji prihodnosti.
Na vprašanje, kako vse to zmore, še posebno v času, ki nam vsem zaradi zdravstvene situacije ni najbolj naklonjen, je povedal: »Imam nenapisano pravilo, po katerem se poskušam ravnati, ko potujem na Japonskem, v Nemčiji, Italiji, Angliji … Ne poskušam si vnaprej določati vloge, nimam pričakovanj, preprosto se sproti prilagajam različnim situacijam, saj vsaka potrebuje drugo osebnost, druge vrline in drugačno razmišljanje. Če živiš v Nemčiji, nisi v Italiji. Če si v Sloveniji, nisi na Japonskem. V vsaki situaciji moraš poiskati nek skupni jezik. Če si preveč osredotočen, fiksiran v svojem kredu, potem se slej ali prej vse skupaj ustavi.«
Gadjiev je po šolanju v Gorici nadaljeval študij na Mozarteumu v Salzburgu, zadnja leta nadaljuje študij in živi v Berlinu. Aktivno govori štiri jezike. V katerem pa razmišlja, se najraje izraža?
»Najraje in najbolj bogato se izražam v italijanščini, ki sem se jo učil v šolah v Gorici. Tudi berem predvsem v italijanščini, predvsem knjige o filozofiji, ki me zelo zanimajo. Trenutno na primer prebiram knjigo z naslovom L'amore che cura, ki jo je napisal psihoterapevt Giovanni Stangelini. Seveda pa v glavnem govorim in prebiram v angleščini, ker je to za glasbenika mednarodni jezik, s katerim lahko komuniciraš po vsem svetu. V katerem jeziku razmišljam? To je odvisno od situacije. Če sem doma, med Slovenci, začnem kmalu razmišljati v slovenščini. Če sem v Berlinu, kljub temu, da nemščine še ne obvladam popolnoma, začnem razmišljati v nemščini. Pogosto razmišljam tudi v ruščini. Različne zapiske pišem predvsem v italijanščini in angleščini.«
Goriški pianist v zadnjih letih veliko pozornosti namenja tudi improvizaciji in kompoziciji, redno meditira in se posveča vadbi joge, rad posluša jazz in njegov veliki vzornik je že vrsto let Keith Jarrett. V prihodnosti želi ustanoviti posebno glasbeno akademijo in oblikovati festival, ki bi bolj povezal Novo Gorico in Gorico.
Z Alexandrom Gadjievim se je pogovarjala Tatjana Gregorič.
5419 epizod
Po napornem dnevu se ponoči prileže sproščen pogovor z enim ali več gosti, ki jih voditelj nočnega programa povabi na Nočni obisk. Tako lahko prisluhnete aktualnim pogovorom s športniki, umetniki (pisatelj, slikarji, pesniki, glasbeniki, ...), popotniki, gospodarstveniki, znanstveniki in vsemi drugimi ljudmi, ki imajo kaj povedati. Naši gostje so ljudje različnih poklicev in starosti, ki so pripravljeni svoje bogate izkušnje in zanimive ideje deliti s poslušalci Prvega programa. Osebni in aktualni intervjuji, sproščeni pogovori, ki nas odpeljejo stran od dnevnih tegob in težav, nas zabavajo in nasmejijo ali pa nas spodbudijo k premišljevanju in pogledu vase. Vse to lahko ob začetku noči slišite v Nočnem obisku, ki ga ob četrtkih pripravljajo na Radiu Maribor, ob sobotah pa se z Radiom Koper preselimo še na Primorsko. V noči na torek pa lahko takoj po polnoči slišite ponovitev ene od izstopajočih oddaj minulega tedna, torkova noč je namreč v celoti namenjena reprizam. Elektronska pošta: Nocni.Program@rtvslo.si
Na nočni obisk prihaja tokrat Aleksander Gadžijev, prvi slovenski BBC-jev umetnik nove generacije za obdobje 2019-2021, zmagovalec prestižnih tekmovanj, kot so Premio Venezia, Hammatsu, Monte Carlo in letos še Sydney. 26-letni goriški pianist je konec oktobra postal tudi prvi slovenski pianist, ki je prejel 2. nagrado in posebno nagrado za izvedbo sonate na slovitem Chopinovem tekmovanju v Varšavi. Trenutno eden najboljših pianistov mlajše generacije na svetu aktivno govori štiri jezike, zanimajo ga improvizacija, kompozicija, filozofija, meditacija, joga. Kljub izjemnemu uspehu, natrpanemu urniku in številnim obveznostim ostaja preprost, prijeten in prisrčen sogovornik, ki ostaja zvest tudi svoji Goriški, kjer bi rad v prihodnje oblikoval festival, ki bi povezal Nova Gorico in Gorico. V nočni program ga je povabila Tatjana Gregorič, ki vam bo do jutranjih ur v poslušanje ponudila še druge zanimive, primorsko obarvane vsebine.
Goriški pianist po izjemnem uspehu na 18. Chopinovem tekmovanju v Varšavi gost v nočnem programu.
Alexander Gadjiev, prvi slovenski BBC-jev umetnik nove generacije za obdobje 2019-2021, zmagovalec prestižnih tekmovanj, kot so Hamamatsu na Japonskem, Monte Carlo in letos še Sydney, je konec oktobra postal tudi prvi slovenski pianist, ki je prepričal 17-člansko žirijo na tekmovanju Frederica Chopina v Varšavi, tekmovanja, ki sodi med najzahtevnejša na svetu in nagrajencem odpira vrata najpomembnejših koncertnih dvoran, tekmovanja, ki je v svetu športnikov primerljivo z olimpijskimi igrami. 26-letni glasbenik, sin novogoriške pianistke in klavirske pedagoginje Ingrid Silič ter ruskega pianista in pedagoga Siavusha Gadjieva, je odraščal v slovenskem in italijanskem kulturnem okolju v Gorici. Na tekmovanjih zastopa tako Slovenijo kot Italijo, kajti, kot večkrat rad izpostavi, predstavlja Goriško kot prostor, kjer se pretakajo različne kulture. A njegovi izjemni uspehi v tujini ne prebudijo uradnikov slovenskega ministrstva za kulturo, da bi mu vsaj po zmagi v Varšavi izkazali primerno pozornost, posebno ob dejstvu, da je Alexander pred dobrim tednom doživel spoštljiv sprejem pri italijanskem ministru za kulturo v Rimu. Morda bi se naš minister odzval, če bi bil Alexander pop zvezdnik ali športnik … Zato pa so toliko bolj navdušeno njegov najnovejši uspeh počastili vsi, ki so minulo soboto obiskali koncert v Portorožu, koncert, ki je presegel vsa pričakovanja in je upravičeno požel dolge stoječe ovacije.
Alexandra smo obiskali dan po portoroškem koncertu v Gorici, v njegovem domačem okolju, kjer se je že intenzivno pripravljal na nove koncerte, se poglabljal v zahtevne partiture koncertov za klavir in orkester Ottorina Respighija in Aleksandra Nikolajeviča Skrjabina. Kljub natrpanemu urniku si je goriški poet klavirja vzel čas za daljši pogovor, v katerem je razgrnil zanimive zgodbe svojega enomesečnega bivanja v Varšavi, tudi tiste izza odra, spregovoril je o iskrenem prijateljevanju z drugimi udeleženci tekmovanja in nas seznanil s številnimi koncerti v prestižnih koncertnih dvoranah po svetu, ki jih bo imel v bližnji prihodnosti.
Na vprašanje, kako vse to zmore, še posebno v času, ki nam vsem zaradi zdravstvene situacije ni najbolj naklonjen, je povedal: »Imam nenapisano pravilo, po katerem se poskušam ravnati, ko potujem na Japonskem, v Nemčiji, Italiji, Angliji … Ne poskušam si vnaprej določati vloge, nimam pričakovanj, preprosto se sproti prilagajam različnim situacijam, saj vsaka potrebuje drugo osebnost, druge vrline in drugačno razmišljanje. Če živiš v Nemčiji, nisi v Italiji. Če si v Sloveniji, nisi na Japonskem. V vsaki situaciji moraš poiskati nek skupni jezik. Če si preveč osredotočen, fiksiran v svojem kredu, potem se slej ali prej vse skupaj ustavi.«
Gadjiev je po šolanju v Gorici nadaljeval študij na Mozarteumu v Salzburgu, zadnja leta nadaljuje študij in živi v Berlinu. Aktivno govori štiri jezike. V katerem pa razmišlja, se najraje izraža?
»Najraje in najbolj bogato se izražam v italijanščini, ki sem se jo učil v šolah v Gorici. Tudi berem predvsem v italijanščini, predvsem knjige o filozofiji, ki me zelo zanimajo. Trenutno na primer prebiram knjigo z naslovom L'amore che cura, ki jo je napisal psihoterapevt Giovanni Stangelini. Seveda pa v glavnem govorim in prebiram v angleščini, ker je to za glasbenika mednarodni jezik, s katerim lahko komuniciraš po vsem svetu. V katerem jeziku razmišljam? To je odvisno od situacije. Če sem doma, med Slovenci, začnem kmalu razmišljati v slovenščini. Če sem v Berlinu, kljub temu, da nemščine še ne obvladam popolnoma, začnem razmišljati v nemščini. Pogosto razmišljam tudi v ruščini. Različne zapiske pišem predvsem v italijanščini in angleščini.«
Goriški pianist v zadnjih letih veliko pozornosti namenja tudi improvizaciji in kompoziciji, redno meditira in se posveča vadbi joge, rad posluša jazz in njegov veliki vzornik je že vrsto let Keith Jarrett. V prihodnosti želi ustanoviti posebno glasbeno akademijo in oblikovati festival, ki bi bolj povezal Novo Gorico in Gorico.
Z Alexandrom Gadjievim se je pogovarjala Tatjana Gregorič.
Pesniški listi bodo šepetali skozi radijsko noč. Nežni in siloviti, otožni in bojeviti, uporni in globoko razmišljujoči. Kocbekova poezija spregovarja in močno nagovarja še danes, skoraj devetdeset let po izidu njegove prve pesniške zbirke Zemlja. Od nje do zadnjih stavkov v dnevniških zapisih je Edvard Kocbek prepotoval dolgo in trnovo pot, na kateri je ostal zvest svoji neizmerni človečnosti in ljubezni do življenja, pošten v svojih dejanjih in preroški v svojih videnjih, z neomajno vero v moč poezije: »Pesem je najbolj neposredni, najsilnejši, najpopolnejši stik z resnico in lirična resnica ni niti umsko spoznanje niti porabno izkustvo niti samo naval zanosnega čustva, temveč je nekaj mnogo neposrednejšega, nekaj, kar prevzema vse bitje in ga bitno preobrazi.«, je zapisal junija 1943. Izbor poezije Edvarda Kocbeka je za nočni program pripravila Nada Vodušek.
Dišeči sprehodi, študentske majske igre, kmalu bo kresnik. Življenju smo nenadoma na stežaj odprli vrata, epidemija nas je naučila, da se znamo veseliti čisto vsakdanjih preprostih stvari. Lahko se spet družimo. Zunaj, v lokalih in na nočnem programu. In prav to vam v noči na nedeljo ponuja Mojca Blažej Cirej. Pokličite in poklepetajte z njo, prav prijetno je lahko.
Državni protokol je zaradi narave svojega dela vedno zanimiva tema pogovora. Poteka daleč od oči javnosti in skrbi za nemoten potek dogodkov, ki posredno in neposredno vplivajo ali odražajo ugled države in njenih državljanov. Odgovornost protokola je zato velika, delo pa zahtevno. Pod njegovo pristojnost spadajo razni obiski in sprejemi najvišjih domačih in tujih državnikov, predaje poverilnih pisem, podpisi meddržavnih pogodb in drugih uradnih listin, slovesnosti ob vročanju odlikovanj ali prisegah, proslave, žalne slovesnosti in številni drugi dogodki. V zadnjem obdobju po zahtevnosti izstopa predvsem drugo predsedovanje Slovenije Svetu Evropske unije v drugi polovici lanskega leta. Koliko priprav, časa in truda zahteva organizacija takega izziva, kaj vse je potrebno, da obiski naših državnikov na tujem in sprejemi tujih državnikov pri nas potekajo gladko, bo v nočnem programu med polnočjo in prvo uro jutrišnjega dne povedal šef Protokola Republike Slovenije, Aleksander Strel. Gostila ga bo Jasna Preskar.
Česa nas uči poezija, ki so jo pesniki pisali v času vojne vihre, ko nastopi čas miru? Ali se lahko zdaj, v času novega večjega spopada, ki se dogaja ne tako daleč stran od nas, učimo iz poezije, ki govori prav o tem? Kaj so nam hoteli povedati Karel Destovnik – Kajuh, France Balantič, Matej Bor in drugi pesniki? So njihovi stihi danes zgolj pomnik preteklosti ali pa zbirka večnih resnic, ki veljajo v vsakem obdobju, v miru ali v vojni? Imate tudi vi najljubšo pesem, ki govori o svobodi, boju, hrepenenju po miru? Voditeljica Lucija Grm se bo z vami v živo sprehodila skozi poezijo, ki jo je zaznamoval boj.
Česa nas uči poezija, ki so jo pesniki pisali v času vojne vihre, ko nastopi čas miru? Ali se lahko zdaj, v času novega večjega spopada, ki se dogaja ne tako daleč stran od nas, učimo iz poezije, ki govori prav o tem? Kaj so nam hoteli povedati Karel Destovnik – Kajuh, France Balantič, Matej Bor in drugi pesniki? So njihovi stihi danes zgolj pomnik preteklosti ali pa zbirka večnih resnic, ki veljajo v vsakem obdobju, v miru ali v vojni? Imate tudi vi najljubšo pesem, ki govori o svobodi, boju, hrepenenju po miru? Voditeljica Lucija Grm se bo z vami v živo sprehodila skozi poezijo, ki jo je zaznamoval boj.
V prvi uri nočnega programa bomo govorili o teku. Naši gostji, Barbara Radoš in Vanja Gleich , sta v začetku tega meseca tekli maraton v Barceloni, ki sodi med top 5 maratonov v Evropi. Obe sta dolgoletni rekreativni tekačici, ki sta tokrat dosegli tudi osebne rekorde in tako presegli sami sebe. Kako so potekale priprave, kakšno doživetje je bilo to zanju in kaj jima pomeni tek, boste izvedeli malo po polnoči. Tudi po eni uri bomo športni. Gostili bomo družinsko navezo, očeta in hčer, ki se oba ukvarjata s streljanjem na glinaste tarče, s trapom in univerzalnim trapom, Teo in Iztoka Topolovca. Nato pa vas bomo predvsem glasbeno razvajali – tudi z uspešnicami lestvice Top 17. Voditelj Robert Zajšek.
Njen glas zveni kot bistri studenec, ki nas objame s svojo kristalno svežino. Ljudske pesmi odeva v plašč sodobne, izvirne interpretacije, ki je blizu našim urbanim ušesom, upesnjuje pa tudi sodobne življenjske teme in probleme. Od deklice, ki se ji je petje zdelo nekaj samoumevnega, je prepotovala dolgo pot učenja in poigravanja z glasom. Njena prva učiteljica je bila babica. Seveda ni bila edina. Odraščala je v umetniški družini, na ljubezen do lutkarstva in ljudskega izročila je vplivala tudi njena mama Eka Vogelnik. Kot pevka je prvič nastopila s skupino Šišenska bajka na festivalu Druga godba leta 1999. Od takrat so si sledile različne zasedbe, albumi, sodelovanja z različnimi glasbeniki. Ne le slovenska, zanima jo tudi ljudska dediščina sveta, pesmi prevaja in prireja iz drugih jezikov. Ob glasbi jo ves čas spremljajo tudi lutke, no, v resnici ona spremlja njih in jih skozi predstave oživlja za male in velike otroke. Njen novi album To je to! je tik pred izidom, Pospremil ga bo koncert na letošnji Drugi godbi. Brina Vogelnik je nočna gostja Nade Vodušek.
Odraščanje bilo v vseh obdobjih človeške zgodovine težaven čas. Starši skušajo izumiti nove rešitve, pri vzgoji izbirajo številne nove poti in stranpoti. A se ujamejo v zanko. Vzorec napak se kot klobčič vrti in mota in ponavlja v začaranem krogu brezupa. A Mateja Perpar, avtorica mladinskega romana Miha #razvajensmrkavec, vselej navija za dobronamernost, strpnost in srečne konce. V knjigi, ki bi jo morali prebrati vsi, v nagajivem, humornem slogu opisuje situacije in zagate odraščanja in osamosvajanja. Avtorico pri pisanju navdihuje že samo opazovanje človeka, njegove besede, stališča, obnašanja. Vzbujajo ji radovednost, izzive, zaplete in zgodbe, ki se ob tem, ko vse to gleda, se čudi, zabava in zapisuje, odvijajo same od sebe. Mateja Perpar bo voditeljici Vesni Topolovec v oddaji Nočni obisk lahko povedala ogromno o svojem bogatem pisanju, pisala je tudi na pisateljski rezidenci v Idriji. Poleg posamičnih kratkih radijskih iger je po lastni zamisli ustvarila tri serije nanizanke Pri psihiatru, s katero je z ustvarjalci prejela RTV nagrado za posebne dosežke. Povpraševali jo bomo po pesmih, humoreskah, kratkih zgodbah, pravljicah, slikanicah, dramskih besedilih, otroških pesmih in besedilih, ki jih je napisala, pa kriminalnih zgodbah in romanih, ki še čakajo na izid in celo po Libretu za opereto Glasbene šole Logatec, ki je prav tako njeno delo. Njeno ustvarjanje bo čudovita popotnica v spanec, če vas le ne bodo preveč vznemirjale vse njene domislice. Lepo vabljeni!
Vsak začetek ima svoj konec in slednji prinaša začetek nečesa novega. To je pred leti doživela tudi nocojšnja gostja, Saša Perpar, ko so se v danem trenutku zrušili vsi njeni pomembnejši gradniki. Pravi, da se je vse moralo zgoditi ob pravem trenutku, saj je naposled tako zavestno začela postavljati nove temelje. V njeno življenje je takrat stopila še joga, ki jo je popeljala na pot do dobrega počutja, sprejemanja sebe in radostnega odnosa do življenja. Spotoma je vzljubila še plesno meditacijo in čuječnostne igre. Vso novo znanje, veščine in predvsem željo, da pomaga drugim je začela zapisovati na novi poslovni poti. O izzivih in o tem kako čudovito je lahko življenje, se bo s Sašo Perpar pogovarjal Sandi Horvat.
Na nočni klepet prihaja Marina Cernetig. Nagrajenka Javnega sklada kuturnih dejavnosti je ena nosilk kulturnega življenja Slovencev v Benečiji, ki skrbi za ohranjanje kulturne dediščine, je promotorica jezika in kulturnega delovanja slovenske manjšine v Italiji, pa tudi pomembna vez Beneških Slovencev s Slovenijo. Na pogovor jo je povabila Smilja Baranja.
Gaja Prestor je odraščala v glasbeni družini, zato ne čudi, da se je že zelo zgodaj preizkusila tudi v pisanju besedil in se naučila s pomočjo glasbe izražati svoja čustva. 22-letih pevka in televizijska voditeljica je tudi spletna vplivnica. Svojega profila na Instagramu ne uporablja zgolj za promocijo, temveč se pogosto loti tem oz. težav, s katerimi se sooča marsikateri najstnik - grajenje zdrave samopodobe in samozavesti, sprejemanje samega sebe in ozaveščanje o zdravem odnosu do hrane. Z Darjo Pograjc bosta klepetali tudi o njenem nedavnem potovanju v Azijo, kjer še zdaleč ni šlo vse po načrtih. Nočni obisk, kmalu po polnoči!
Na nočni obisk prihaja zgodovinar dr. Gregor Antoličič. Pred dnevi je izšla njegova knjiga o cesarju Maksimiljanu Habsburškem. Je tudi igralec in po novem režiser Dramske skupine kulturnega društva Limbuš - Pekre, od letošnjega leta pa še podpredsednik Zveze kulturnih društev Maribor. V nadaljevanju noči boste lahko prisluhnili še posnetku koncerta mariborskega Totega big banda, spomnili pa se bomo tudi 77-letnice obstoja Radia Maribor.
Slovenski športniki več kot vzorno zastopajo barve naše države – slovenski ustvarjalci pa nič manj – le v javnosti, na žalost predvsem v slovenski, niso tako izpostavljeni. Pa popravimo to dejstvo. V nočnem programu gostimo izjemnega kitarista in skladatelja, katerega skladbe izvajajo Steve Mead, Sun Beatzz, PeiYi Liu, pa Irena Yebuah Tiran, Big Band in Simfonični orkester Rtv Slovenija, Rožmarinke, Murat&Jose, Eva Hren, Iva Stanič, Ani Frece, Swingatan in drugi. Izdal je štiri zbirke Kitara me zabava z avtorskimi skladbami za klasično kitaro, ustvarja glasbo za predstave, sodeluje pri različnih mednarodnih projektih … Tokrat v nočnem programu odkrivamo glasbeno in ustvarjalno pot Marka Mozetiča, prijateljem in znancem ter »fanom« bolj znanega kot Mozo. Z njim bo klepetala Lucija Grm.
Rok Golob, tokratni nočni gost, bo opisal svoje življenje, razpeto med Ljubljano in Los Angelesom, ter sodelovanje z imenitnimi glasbeniki, tako domačimi kot tujimi. Povedal bo, kaj vse pravzaprav obsega njegov opus in kako se loteva ustvarjanja, zaupal pa nam bo tudi kakšno prigodo in nezgodo tako dejavnega in plodovitega umetnika. Z njim se bo pogovarjala Višnja Fičor.
Rok Golob, tokratni nočni gost, bo opisal svoje življenje, razpeto med Ljubljano in Los Angelesom, ter sodelovanje z imenitnimi glasbeniki, tako domačimi kot tujimi. Povedal bo, kaj vse pravzaprav obsega njegov opus in kako se loteva ustvarjanja, zaupal pa nam bo tudi kakšno prigodo in nezgodo tako dejavnega in plodovitega umetnika. Z njim se bo pogovarjala Višnja Fičor.
Biolog mag. Tilen Génov, navdušen raziskovalec, je pred leti ustanovil slovensko društvo za morske sesalce Morigenos, ki med drugim raziskuje populacije delfinov v slovenskem morju. Kako veliki morski sesalci med seboj komunicirajo? Kako ustvarjajo zvoke? Kaj posamezni zvoki pomenijo in s kakšnimi tehnikami biologi zajemajo te zvoke bo Tilen Genov več povedal v pogovoru z voditeljico Anamarijo Štukelj Cusma. Oddaja je del mednarodnega projekta B-AIR: Zvočna umetnost za dojenčke, malčke in ranljive skupine, ki ga vodi Radio Slovenija in ga sofinancirata program Evropske unije Ustvarjalna Evropa in ministrstvo za kulturo RS. Več o projektu na spletni strani rtvslo.si/b-air in na b-air.infinity.radio.
Nočni gost: duhovnik Primož Krečič Na svoji 35-letni duhovniški poti je povsod pustil močno sled lepote. Z besedo, podobo, glasbo. Bil je pobudnik projektov Carpaccio 500 in Koper - Capodistria 1500. Leta 2017 se je odločil, da se Župnija Koper prijavi na javni razpis za pridobitev velikih koncertnih orgel. In uspel. Koper je tako zapisal na evropski sakralni glasbeni zemljevid, saj je koprska stolnica dobila največje cerkvene orgle v Sloveniji in ene najlepših v Evropi. Na nočni obisk prihaja koprski župnik Primož Krečič.
Politično turbulentno obdobje konca 19. in začetka 20. stoletja je v evropsko in slovensko družbo tedanjega časa prineslo tudi korenite premike na področju umetnosti. V arhitekturi so pri nas to obdobje zaznamovali zlasti Jože Plečnik, Maks Fabiani in Ivan Vurnik, katerih dela izpolnjujejo najvišje standarde arhitekture po meri človeka in tudi v današnjem času ustrezajo kriterijem trajnostne arhitekture. V oddaji Nočni obisk bosta o njih spregovorila umetnostna zgodovinarka in likovna kritičarka Bojana Čampa ter fotograf in multimedijski umetnik Stane Jeršič, avtorja nedavno izdane monografije o treh pionirjih sodobne slovenske arhitekture. Na klepet ju je povabil Peter Močnik.
Na nočni obisk prihaja jezikoslovka dr. Nada Šabec z Oddelka za anglistiko in amerikanistiko mariborske Filozofske fakultete. Ustavili se bomo ob njeni monografiji o zgodovini izseljevanja s slovenskega etničnega prostora v ZDA in v Kanado ter o slovensko – angleškem jezikovnem stiku. V nadaljevanju bo naš gost še upokojeni krajinski arhitekt Niko Stare. Po drugi uri bomo spregovorili o jubileju rotarijskega gibanja v Mariboru in se pomudili ob jubileju orkestra Slovenske vojske . Pred jutrom pa se bomo spomnili še Jožeta Pogačnika, režiserja in scenarista vrste odličnih dokumentarnih in celovečernih filmov. Voditelj bo Stane Kocutar.
Blaž Švab je z Modrijani v pretekli dekadi začel postavljati nove smernice v svetu domače glasbe in jo začel spajati z zabavnimi in sodobnimi ritmi. Je diplomirani socialni delavec, televizijski in radijski voditelj ter zelo luciden Štajerec. Tokrat je gost Andreja Hoferja v nočnem programu.
Neveljaven email naslov