Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Začetek slovenskega predsedovanja Evropski uniji podčrtal balet Edwarda Cluga v izvedbi SNG Maribor
Začetek predsedovanja Republike Slovenije Svetu Evropske unije je na Blejskem otoku slovesno uvedla premiera baleta Povodni mož po konceptu in v koreografiji Edwarda Cluga ter v izvedbi Slovenskega narodnega gledališča Maribor. Istoimenska balada Franceta Prešerna je dobila svežo, lahkotno in sporočilno zgovorno plesno podobo, ki je poskrbela za vrhunsko predstavitev naše države evropskemu občinstvu.
Izrazito gledališko zasnovana predstava, ki črpa iz slovenske folklore, nas že v uvodu popelje na sveti kraj. Osrednji predmet čaščenja je voda – element očiščevanja, rojevanja in rasti. Zato voda, vedro in veslo v predstavi niso uporabljeni le kot scenski elementi, temveč jih je koreograf Edward Clug dejavno vključil v plesno gibanje ter jih tako zanimivo in učinkovito izrabil v koreografiji. Ta namreč za svojo pripoved uporablja preprosto gibalno govorico in ne sili v pretencioznost, praktično pa jo dopolnjuje izčiščena scenografija Marka Japlja. Koreografija z nenehnim gibanjem ponazarja fluidnost vode in energijskega krožnega pretoka, izvirna glasba Milka Lazarja pa s svojimi abruptnimi cezurami gibalni perpetuum mobile ves čas domišljeno prekinja. Domišljena pa je tudi kulisa – Blejski otok, ki s pomolom, 99-imi stopnicami in cerkvijo sestavlja naravni amfiteater. Tam v pravljičnem siju vzhajajoče lune, ki osvetljuje gladino jezera in nežno razgalja premišljeno nevsiljivo kostumografijo Lea Kulaša, dekleta in mladeniči plešejo ples igrivosti in radoživosti. Med plesalci je bilo ves čas čutiti izvrstno komunikacijo. Monja Obrul je bila v vlogi Uršike prepričljivo fatalna in se je odlično ujela z izkušenim Sytzejem Janom Luskejem, ki je plesal naslovno vlogo. Skupaj sta zelo doživeto odplesala igro izmuzljivosti, poželenja in predaje.
Vsi sodelujoči so izvirno prepletli tradicijo, umetnost in naravo, Prešernovo snov in Blejski otok pa pretvorili v unikat ter tako dokazali, da smo Slovenci sodoben in pogumen narod, ki z odličnimi idejami izvirno neguje tradicijo.
Začetek slovenskega predsedovanja Evropski uniji podčrtal balet Edwarda Cluga v izvedbi SNG Maribor
Začetek predsedovanja Republike Slovenije Svetu Evropske unije je na Blejskem otoku slovesno uvedla premiera baleta Povodni mož po konceptu in v koreografiji Edwarda Cluga ter v izvedbi Slovenskega narodnega gledališča Maribor. Istoimenska balada Franceta Prešerna je dobila svežo, lahkotno in sporočilno zgovorno plesno podobo, ki je poskrbela za vrhunsko predstavitev naše države evropskemu občinstvu.
Izrazito gledališko zasnovana predstava, ki črpa iz slovenske folklore, nas že v uvodu popelje na sveti kraj. Osrednji predmet čaščenja je voda – element očiščevanja, rojevanja in rasti. Zato voda, vedro in veslo v predstavi niso uporabljeni le kot scenski elementi, temveč jih je koreograf Edward Clug dejavno vključil v plesno gibanje ter jih tako zanimivo in učinkovito izrabil v koreografiji. Ta namreč za svojo pripoved uporablja preprosto gibalno govorico in ne sili v pretencioznost, praktično pa jo dopolnjuje izčiščena scenografija Marka Japlja. Koreografija z nenehnim gibanjem ponazarja fluidnost vode in energijskega krožnega pretoka, izvirna glasba Milka Lazarja pa s svojimi abruptnimi cezurami gibalni perpetuum mobile ves čas domišljeno prekinja. Domišljena pa je tudi kulisa – Blejski otok, ki s pomolom, 99-imi stopnicami in cerkvijo sestavlja naravni amfiteater. Tam v pravljičnem siju vzhajajoče lune, ki osvetljuje gladino jezera in nežno razgalja premišljeno nevsiljivo kostumografijo Lea Kulaša, dekleta in mladeniči plešejo ples igrivosti in radoživosti. Med plesalci je bilo ves čas čutiti izvrstno komunikacijo. Monja Obrul je bila v vlogi Uršike prepričljivo fatalna in se je odlično ujela z izkušenim Sytzejem Janom Luskejem, ki je plesal naslovno vlogo. Skupaj sta zelo doživeto odplesala igro izmuzljivosti, poželenja in predaje.
Vsi sodelujoči so izvirno prepletli tradicijo, umetnost in naravo, Prešernovo snov in Blejski otok pa pretvorili v unikat ter tako dokazali, da smo Slovenci sodoben in pogumen narod, ki z odličnimi idejami izvirno neguje tradicijo.
Drama Hlapci, Ivana Cankarja, je v interpretaciji poljske režiserke Maje Kleczewske premierno zaživela v Slovenskem mladinskem gledališču. Uprizoritev v Festivalni dvorani si je ogledala Petra Tanko. na fotografiji: Janja Majzelj kot Lojzka, učiteljica, Daša Doberšek kot Komar, učitelj in Pisek, pijanec in Dragana Alfirević kot Anka, županova hči, foto: Asiana Jurca Avci
Emanat, Matija Ferlin / premiera 29. 06. 2021 Režija, koreografija, izvedba: Matija Ferlin Dramaturgija: Goran Ferčec Besedilo: Goran Ferčec, Matija Ferlin Glasba uporabljena v predstavi: Johann Sebastian Bach, Pasijon po Mateju, BWV 244, izvedba: Philippe Herreweghe / Collegium Vocale Gent, z dovoljenjem Harmonia Mundi / [PIAS] Scenografija: Mauricio Ferlin Oblikovanje zvoka: Luka Prinčič Oblikovanje luči, vodja tehnike: Saša Fistrić Kostumografija: Desa Janković, Matija Ferlin Asistentka režije: Rajna Racz Vodja produkcije: Maja Delak Asistentka produkcije: Sabrina Železnik Izvršna produkcija: Silvija Stipanov Vizualna podoba: Tina Ivezić, Christophe Chemin, Ana Buljan Prevodi: Danijela Bilić Rojnić, Ana Uglešić, Katja Kosi, Maša Dabić Prevodi libreta Matejevega pasijona: angleški in francoski prevod je uporabljen z dovoljenjem Harmonia Mundi; hrvaški prevod je povzet po Nedeljskih berilih, ki jih je objavila Kršćanska sadašnjost (Krščanska sedanjost, Zagreb, 1971) ali povzet po neposrednem prevodu iz nemščine Alojzije Domislović iz Čazmansko-varaždinskega pevskega zbora (Varaždin, 1989); slovenski prevod je del arhiva Slovenske filharmonije. Produkcija: Emanat, Matija Ferlin Koprodukcija: Wiener Festwochen, CND Centre national de la danse, Istarsko narodno kazalište – Gradsko kazalište Pula Partnerji: Mediteranski plesni centar Svetvinčenat, Bunker / Stara mestna Elektrarna – Elektro Ljubljana S podporo: Zagrebačko kazalište mladih Finančna podpora: Ministrstvo za kulturo RS, Mestna občina Ljubljana, Grad Pula, Grad Zagreb Čeprav bi predstavo Sad sam Matthäus lahko označili kot uprizoritev za enega performerja in glasbeni posnetek, gre pravzaprav za veliko mednarodno koprodukcijo, ki v vseh pogledih presega produkcijske in umetniške ambicije solo projekta, odrski preplet Bachovega slavnega oratorija in drobcev družinske zgodovine pa tvori močno in ne le gledališko izkušnjo. Predstavo si je v Stari mestni elektrarni ogledal Rok Bozovičar. Foto Jelena Janković
Slovensko mladinsko gledališče je k uprizoritvi kultne Cankarjeve drame Hlapci povabilo poljsko režiserko. Predstava je zaživela v Festivalni dvorani, polni kulturne dediščine in zgodovinskega spomina. Ogledala si jo je Petra Tanko.
Avtorica recenzije: Miša Gams Bere: Lidija Hartman
Avtorica recenzije: Barbara Leban Bere: Barbara Zupan
Neveljaven email naslov